DIGITÁLIS NEMZEDÉK KONFERENCIA 2014

KONFERENCIAKÖTET

Szerkesztő, szakmai lektor:

Hülber László

Borítóterv:

Molnár Patrik

ISBN 978-963-284-510-4

DIGITÁLIS NEMZEDÉK KONFERENCIA 2014

ELTE Pedagogikum Központ

ELTE Pedagógiai és Pszichológiai Kar

2014. március 29.

ELTE Pedagógiai és Pszichológiai Kar

Neveléstudományi Intézet

Információs Társadalom Oktató- és Kutatócsoport

1075 Budapest, Kazinczy utca 23–27.

Telefon: 461-4500/3804

weblap: http://digitalisnemzedek.hu/

e-mail: oktatas-informatika@ppk.elte.hu

PROGRAMBIZOTTSÁG:

Hülber László (a programbizottság elnöke, ELTE PPK ITOK)

B. Tier Noémi (Tempus Közalapítvány)

Lévai Dóra (ELTE PPK ITOK)

Szekszárdi Júlia (Osztályfőnökök Országos Szakmai Egyesülete)

SZERVEZŐK:

ELTE Pedagógiai és Pszichológiai Kar, Információs Társadalom Oktató- és Kutatócsoport (itok.oktinf.elte.hu)

Tempus Közalapítvány (tka.hu)

Osztályfőnökök Országos Szakmai Egyesülete (osztalyfonok.hu)

A konferencia megrendezését az ELTE Pedagogikum Központ és az ELTE Pedagógiai és Pszichológiai Kar támogatta.

A kézirat lezárásának időpontja: 2014. március 30.

A KONFERENCIA PROGRAMJA

PLENÁRIS ELŐADÁS-ÖSSZEFOGLALÓK      10

Az új tudás szociológiája

Megváltoztatják-e kapcsolatainkat a kütyük?

XXI. századi szegénység (a digitális technológiák és a szegénység viszonya)

SZEKCIÓFOGLALKOZÁSOK ELŐADÁS-ÖSSZEFOGLALÓI      13

Halmozottan hátrányos helyzetű gyerekek a digitális világban –

Csapdák és lehetőségek

Tehetség-prezi (egy innovatív fejlesztő projekt HHH gyerekeknek)

Online tanulásszervezés és társadalmi szerepvállalás

Alapkészségek megerősítése digitális tananyaggal

Szegregátumtól a wififalui

Médiapolisz lakói

Mindennapi élet az eszközök világában: Kockák, kapcsolatfüggők

és a többiek

Közösségi háló: újfajta kapcsolati tőke?

Connected - a virtuális jelenlét természete

Beavatottak és kívülállók – élet a digitális világban

IKT használat a XXI. század küszöbén

Hogy is áll a közoktatás? IKT-használat nemzetközi összehasonlításban, ESSIE 2013

Az IKT használat sajátosságai általános és középiskolás tanulók körében

Tanulási sajátosságok a digitális kompetenciák tükrében

Az infokommunikációs eszközök használati gyakoriságának hatása

a tanulói képességekre

Netgeneráció az óvodában (Kerekasztal-beszélgetés)

Netgeneráció az óvodában

A számítógép használat hátrányainak elkerülése és lehetőségeinek kihasználása óvodáskorban

A médiatudatosság főbb tényei és tévhitei a média- és

kommunikációelmélet szemszögéből

Újmédia-tudatosság: akinek nem inge, vegye magára

Fiatal technokraták szövedéke

Az online csoportok is működhetnek jól! Mely feladatok végezhetők sikeresen az interneten keresztül, és melyeket kerüljük?

Az információs és kommunikációs technológiai eszközök oktatási alkalmazásának lehetőségei a médiaműveltség és az

információs műveltség szempontjából

A digitális eszközök motiváló hatása a netgeneráció tagjaira – Jó gyakorlatok

Digitális alapú motiváció - jó gyakorlatok a magyarórára

XIX. századi költők a Facebookon

Gamification – betekintés a netgeneráció-kompatibilis,

játékos motivációk világába

Az animáció-készítés, mint a tanulási motiváció egyik eszköze

A csendes generáció. Együtt van dolgunk – A fiatalok társadalmi aktivitása (műhelymunka)

Biztonság a neten

Elektronikus zaklatás – egy kutatás tükrében

Végzetes szavak! Cyberbullying, avagy az elektronikus zaklatás

Online gyermekvédelem – a Kék Vonal Lelkisegély Vonal tapasztalatai alapján

Első lépések a gyűlöletbeszéd-mentes internet felé  ̶

Európai jó gyakorlatok és a hazai Nohatespeech Mozgalom

A KONFERENCIA RÉSZTVEVŐI      51

ÖSSZEFOGLALÓK SZÁMOZÁSA A KONFERENCIÁN      56

A KONFERENCIA PROGRAMJA - 2014. MÁRCIUS 29. (SZOMBAT)

9:00-10:00: REGISZTRÁCIÓ

(ELTE PPK Kazy aula)

10:00-10:15: MEGNYITÓ

(ELTE PPK Kazy aula)

Perjés István, az ELTE Tanárképző Központ főigazgató-helyettese

Hülber László, a konferencia programbizottságának elnöke

10:20-10:50: PLENÁRIS ELŐADÁS

(ELTE PPK Kazy aula)

AZ ÚJ TUDÁS SZOCIOLÓGIÁJA

Prazsák Gergő

10:50-11:20: PLENÁRIS ELŐADÁS

(ELTE PPK Kazy aula)

MEGVÁLTOZTATJÁK-E KAPCSOLATAINKAT A KÜTYÜK?

Pléh Csaba

11:20-11:50: PLENÁRIS ELŐADÁS

(ELTE PPK Kazy aula)

XXI. SZÁZADI SZEGÉNYSÉG (A DIGITÁLIS TECHNOLÓGIÁK ÉS A SZEGÉNYSÉG VISZONYA)

L. Ritók Nóra

12:00-13:00: KIÁLLÍTÓK BEMUTATKOZÁSA, EBÉDSZÜNET

(ELTE PPK fszt. 4.)

13:15-14:45: SZEKCIÓFOGLALKOZÁSOK, MŰHELYEK/ 1.

IKT HASZNÁLAT A XXI. SZÁZAD KÜSZÖBÉN (KAZY AULA)

Szekcióvezető:

Dávid Mária

Hogy is áll a közoktatás? IKT-használat nemzetközi összehasonlításban, ESSIE 2013

Hunya Márta

Az IKT használat sajátosságai általános és középiskolás tanulók körében

Taskó Tünde Anna, Hatvani Andrea, Dorner László

Tanulási sajátosságok a digitális kompetenciák tükrében

Papp-Danka Adrienn

Az infokommunikációs eszközök használati gyakoriságának hatása a tanulói képességekre

Dávid Mária, Estefánné Varga Magdolna, Soltész Péter

HALMOZOTTAN HÁTRÁNYOS HELYZETŰ GYEREKEK A DIGITÁLIS VILÁGBAN – CSAPDÁK ÉS LEHETŐSÉGEK (KAZY 113.)

Szekcióvezető:

L. Ritók Nóra

Tehetség-prezi

(egy innovatív fejlesztő projekt HHH gyerekeknek)

L. Ritók Nóra

Online tanulásszervezés és társadalmi szerepvállalás

Lencse Máté

Alapkészségek megerősítése digitális tananyagokkal

Bordiné Török Mária

Szegregátumtól a wififaluig

Bálint Petra, Révész Tamás

13:15-14:45: SZEKCIÓFOGLALKOZÁSOK, MŰHELYEK/ 1.

MÉDIAPOLISZ LAKÓI (KAZY 212.)

Szekcióvezető:

Ságvári Bence

Mindennapi élet az eszközök világában.

Kockák, kapcsolatfüggők és a többiek

Ságvári Bence

Közösségi háló: újfajta kapcsolati tőke?

Kósa Éva

Connected – a folytonos jelenlét temészete

Antalóczy Tímea, Pörczi Zsuzsanna

Beavatottak és kívülállók – élet a digitális világban

Székely Levente

NETGENERÁCIÓ AZ ÓVODÁBAN (KEREKASZTAL-BESZÉLGETÉS)

(KAZY 305.)

Moderátor:

Bakonyi Anna

Felkért hozzászólók: Justh Anita, Árva Judit, Belle Krisztina

Netgeneráció az óvodában

Nagy Ildikó Mária

A számítógép használat hátrányainak elkerülése és lehetőségeinek kihasználása óvodáskorban

Futó Judit

14:45-15:00: SZÜNET

15:00-16:30: SZEKCIÓFOGLALKOZÁSOK, MŰHELYEK/2.

A DIGITÁLIS ESZKÖZÖK MOTIVÁLÓ HATÁSA A NETGENERÁCIÓ TAGJAIRA – JÓ GYAKORLATOK (KAZY aula)

Szekcióvezető:

Lévai Dóra

Digitális alapú motiváció – jó gyakorlatok magyarórára

Fegyverneki Gergő

XIX. századi költők a Facebookon

Vajda Éva

Gamification – betekintés a netgeneráció-kompatibilis, játékos motivációk világába

Fromann Richárd

Az animáció-készítés mint a tanulási motiváció egyik eszköze

Mihályi Krisztina

A MÉDIATUDATOSSÁG FŐBB TÉNYEI ÉS TÉVHITEI A MÉDIA- ÉS KOMMUNIKÁCIÓELMÉLET SZEMSZÖGÉBŐL (KAZY 113.)

Szekcióvezető:

Kovács Katalin

Újmédia-tudatosság: akinek nem inge, vegye magára

Aczél Petra

Fiatal technokraták szövedéke. A digitális bennszülöttek politikai és közéleti részvétele körüli hitek és tények az újmédia-tudatosság tükrében: aktivitás, passzivitás, problémák

Bokor Tamás

Az online csoportok is működhetnek jól! Mely feladatok végezhetők sikeresen az interneten keresztül, és melyeket kerüljük?

Juhász Gergely

Az információs és kommunikációs technológiai eszközök oktatási alkalmazásának lehetőségei a médiaműveltség és az információs műveltség szempontjából

Kovács Katalin

15:00-16:30: SZEKCIÓFOGLALKOZÁSOK, MŰHELYEK/2.

A CSENDES GENERÁCIÓ. EGYÜTT VAN DOLGUNK – A FIATALOK TÁRSADALMI AKTIVITÁSA (KAZY 305.)

Moderátor:

Galambos Rita

Fiatalok változó preferenciákkal

Nemes Orsolya

Fogyasztói szokásaink átalakulása

Berkovits Dalma

A „csendes” generációban rejlő lehetőségek

Takács Viktória

A hibák gyógyító ereje

Kiss László

BIZTONSÁG A NETEN(KAZY 212.)

Szekcióvezető:

Domonkos Katalin

Elektronikus zaklatás – egy kutatás tükrében

Domonkos Katalin, Ujhelyi Adrienn

Végzetes szavak! Cyberbullying, avagy az elektronikus zaklatás Beszámoló egy prevenciós kampányprojektről

Kiss Nóra, Prischetzky Botond

A jobb internet közös ügyünk

Borsi Zsuzsanna

Online gyermekvédelem – a Kék Vonal Lelkisegély Vonal tapasztalatai alapján

Senkár Éva

Első lépések a gyűlöletbeszéd-mentes internet felé

Jósa Bálint

17:45-18:15: IGAZOLÁSOK ÁTVÉTELE

(ELTE PPK KAZY AULA)

AZ ÚJ TUDÁS SZOCIOLÓGIÁJA

Prazsák Gergő

ELTE TáTK

A korszerű infokommunikációs eszközök megjelenése döntő módon változtatta meg a társadalmi együttélést. Nem csak és kizárólag arról van szó, hogy offline életünk újabb dimenzióval az online-nal bővült. Új habitualizált cselekvések és ezzel együtt új intézmények jelentek meg. Ennek következtében tudásszociológiai értelemben is új helyzetbe került az emberiség. Az akadémiai tudás mellett ma már a társadalmi élet egyre nagyobb mértékben kötődik a mindennapi gyakorlatokból, a mindennapok bölcsességéből származó ismeretekhez. Ezeknek a tudásoknak az összegyűjtése, mindenki számára elérhetővé tétele a Wikipédia és az ahhoz hasonló szoftverek használatával a tudás korábban sosem látott demokratizálódásához vezet. Ennek középpontjában az a tétel áll, hogy az emberiség által fölhalmozott tudáshoz mindenkinek születésénél fogva, alanyi jogon hozzáférési jogosultsága van. A Wikipédia azonban ennél több is, hiszen a tudáshoz való általános hozzáférést az akadémiai keretek wikipédia-transzformációjával is biztosítja (Wikiversity).

A tudáshoz való általános hozzáférés azonban még Európa-szerte sem tökéletesen biztosított. Magyarországon is rengetegen élnek nem hogy a tudáshoz, de a mindennapi betevőhöz való hozzáféréstől távol. A két tényező természetesen nem lehet független egymástól.

Az előadás során egyrészt áttekintjük annak a tudásszociológiának a jellemzőit, melyet napjaink infokommunikációs meghatározottságai idéznek elő, nem megfeledkezve az új tudás jelentette veszélyekről. Másrészt az empirikus szociológia eszköztárának használatával a hozzáférés szempontjából is megvizsgáljuk az új tudás létrehozásában és felhasználásában való gyakorlatot.

MEGVÁLTOZTATJÁK-E KAPCSOLATAINKAT

A KÜTYÜK?

Pléh Csaba

EKF Pszichológia Tanszék és Megismerés és Kommunikáció Kutatócsoport

Előadásom a mai életben használt sokszor diszruptívnak is nevezett technológiák pszichológiai mozgatóit és következményeit mutatja be. Kutatócsoportunk az Eszterházy Károly Főiskolán Egerben közbülső álláspontot foglal el a techno optimisták és a techno pesszimisták között. A TÁMOP-4.2.2. C-11/1/KONV-2012-0008 projekt keretében sok száz fiatallal végzett vizsgálatra alapozzuk következtetéseinket. Az új IKT eszközök „uralma” felettünk az által vált lehetővé, mert biológiailag rájuk vagyunk hangolódva. Ugyanakkor erre felkészült személyiségünket különleges irányokba tudja hangolni a diszruptív ketyere. A szakirodalom és saját kutatásaink alapján azt elemzem, hogyan változik a kapcsolatok világa a ”Facebook nemzedék” közegében.

A modern hálózatkutatásnak két mintája van: az egyik az átfogó hálózatokból, a másik az Egot körülvevő hálókból indul ki. Az Egoból induló kutatások során Dunbar munkáira alapozva bemutatom az Ént körülvevő különböző szélességű hálózatokat, ezek megjelenését a valós és a virtuális kapcsolatokban. Az evolúciós modellek itt is az egyetemes korlátokat emelik ki, s azt, hogy ezek az Egot mintegy koncentrikus burkokként körülvevő intimitási köröket alkotnak. Ugyanakkor a korlátok mellett jól megfigyelhető variábilitást is tapasztalunk. Van, akinek kevés, van akinek sok barátja van, van aki sokat barátnőzik, van aki keveset. Saját kutatásainkat egy módszertani vizsgálattal alapoztuk meg, mely során azt találtuk, hogy a dunbari belső körök mérete robosztus, nem változik számottevően az alkalmazott névgenerátorok apró megfogalmazásbeli különbségeitől, a távolabbi kapcsolatok egy részéről azonban hajlamosak megfeledkezni a személyek, amennyiben csak az emlékezetükre támaszkodhatnak ismerőseik felsorolásakor (Rácz Anna). A hálózatok variábilitásának személyiség meghatározói főként az extroverzió kapcsolat moduláló szerepére mutattak rá, a kognitív kutatások pedig az emlékezeti perspektívaváltás s a hálózatok variábálilitásának összefüggését tárják fel, a mi eredményeink szerint pedig a kapcsolatok a hangulatot és a mentális jóllétet is befolyásolják (Soltész Péter). Saját adataink szerint nem csupán a személyiségvonások és a kapcsolatszám függ össze, hanem összefüggés van a kapcsolati minőségek s a kötődési minták között is (Berán Eszter, Kardos Péter, Unoka Zsolt).

Olyan képpel zárom az előadást, mely nem technopesszimista, hanem a pszichológia feladatait emeli ki abban, hogy a diszruptív eszközök ne fenyegetőek, hanem képesség- s kapcsolaterősítők legyenek, s a szüntelen kommunikációs kényszer ne kapcsolja ki a gondolkodást és a stratégiai tervezést.

XXI. SZÁZADI SZEGÉNYSÉG

(A DIGITÁLIS TECHNOLÓGIÁK ÉS A SZEGÉNYSÉG VISZONYA)

L. Ritók Nóra

„IGAZGYÖNGY” Alapítvány

Furcsa dolog a mai mélyszegénységben élők helyzete. A szegregátumokban sok körülmény múlt századi. Áram még csak-csak, víz szinte sehol, bútor alig, gond a fűtés, az élelem, a szegénység túlélési praktikái generációkon át öröklődnek. Ami azonban ide is elér, az a fogyasztói társadalom hatása, az „az vagy, amid van”, a „fogyassz, vásárolj, birtokolj”üzenete. Jön ez az ingyenes hirdetési újságokkal, a televízió reklámjaival, és teszi még ellentmondásosabbá a nyomorúságot. Mert ahol áram van, ott van televízió, a nyomorúságban is ott a mobiltelefon, az ingyenesen használható közösségi oldalak elérésével.

A gyerekek persze az iskolában találkoznak a számítógépekkel, van, ahol a faluban is van internetes pont. Jelen van hát, mindenhol, de a szegénységben még nem épít, nem segít, inkább továbbörökít és veszélyeztet.

A tudás is hézagos, a használat inkább mechanikus, mint tudatos, nincs etikai korlát, nem érzik a bajt, naponta küzdeni kell a gyerekeket veszélyeztető tényezőkkel. Úgy használják, hogy nem értik. Leginkább kommunikációs eszköz nekik ma, na persze nem a távoli rokonokkal, ismerősökkel, sokkal inkább olyanokkal, akikkel élőszóban is beszélhetnek. E mellett leginkább játékra, zenehallgatásra használják.

Sok szülő, tényleges, vagy funkcionális analfabétaként nem képes kontrollálni a gyerekek internethasználatát. A gyerekek pedig olyan szubkultúrával vesznek benne részt, amit egyébként is képviselnek.

Lehet- e valamit tenni? Kell-e olyan embereknek tanítani ezt, akik alapkészségeikben is hiányt szenvednek? Lehet-e a nyomorból való kitörés szolgálatába állítani az infokommunikációs technológiákat? Ki lehet-e küszöbölni a tudatlanság adta veszélyeket? Mikor jelenik meg a gyerekek digitális tudása a családok, a közösségek életében építő, segítő, tudást közvetítő módon?

Fel lehet-e oldani azt az ellentmondást, ami a nyomorúság évszázados terhe és a legmodernebb technikák használata között feszül?

Nehéz kérdések, terepi tapasztalatok alapján született felvetésével hívja közös gondolkodásra az előadás a hallgatóságot.

HALMOZOTTAN HÁTRÁNYOS HELYZETŰ GYEREKEK A DIGITÁLIS VILÁGBAN – CSAPDÁK ÉS LEHETŐSÉGEK

Szekcióvezető:      L. Ritók Nóra

„IGAZGYÖNGY” Alapítvány

ELŐADÁSOK

Tehetség-prezi (egy innovatív fejlesztő projekt HHH gyerekeknek)

L. Ritók Nóra

„IGAZGYÖNGY” Alapítvány

Online tanulásszervezés és társadalmi szerepvállalás

Lencse Máté

„IGAZGYÖNGY” Alapítvány

Alapkészségek megerősítése digitális tananyagokkal

Bordiné Török Mária

fejlesztőpedagógus

Szegregátumtól a wififaluig

Bálint Petra, Révész Tamás

BAGázs Közhasznú Egyesület

TEHETSÉG-PREZI

(EGY INNOVATÍV FEJLESZTŐ PROJEKT

HHH GYEREKEKNEK)

L. Ritók Nóra

„IGAZGYÖNGY” Alapítvány

A halmozottan hátrányos helyzetű gyerekek egyik legnagyobb gondja a kommunikáció fejletlensége. Hiányos a szókincs, szokatlan a mások számára is érthető módon megfogalmazott gondolatfüzér, nehéz a motiváció kialakítása is erre vonatkozóan. Nehézségeik vannak az önálló tervezés-kivitelezés folyamatában. A projektmunka a mai oktatásban, már ahol egyáltalán jelen van, leginkább egy tematikus nap, amit a tantestület határoz meg, és a gyerekek, mint feladat-végrehajtók vannak benne jelen. A tankönyv-munkafüzet és a pedagógusok ismeretátadásának zárt körében szocializálódott gyerekek az információgyűjtés lehetőségeit sem igazán ismerik. A Tehetség-prezivel kísérletet teszünk ezek áthidalására, a hiányzó fejlesztések lehetőségeinek megteremtésével. Projektünk egy olyan innovatív projekt, mely összekapcsolja a vizuális és a verbális kommunikációt, olyan tematikus megközelítésben, mely a motivációt is biztosítja. Fontos elem a munkában a digitális eszközök használata is. Az egyéni döntésekre épülő, az információszerzés sokféle lehetőségét, ezek különféle módon történő rögzítését és egy ebből elkészített prezentáció elkészítését tartalmazó projekt a közösség számára történő előadással zárul. E projekt céljait, menetét, eddigi eredményeit mutatjuk be. A projekt az Igazgyöngy Művészeti Iskolában folyik, a 2013-14-es tanév második félévében, halmozottan hátrányos helyzetű gyerekek bevonásával.

ONLINE TANULÁSSZERVEZÉS

ÉS TÁRSADALMI SZEREPVÁLLALÁS

Lencse Máté

„IGAZGYÖNGY” Alapítvány

Tudjuk jól, hogy akár a HH, akár a HHH rengeteg mindent takarhat. Ha megmaradunk a definíciók szintjén, de még akkor is, ha csupán olvasgatunk, nézelődünk, akkor nem is fogunk mindent megismerni. Erre ez az előadás sem törekszik, nem is tudna. Viszont szeretne kihangosítani egy olyan hátrányt a sok közül, ami ha eszünkbe is jut, nem biztos, hogy pontosan értjük. Szerencsére a civil szféra sok helyre eljut, sokféle jó dolgot csinál, aminek az az alapja, hogy akadnak emberek, akik szívesen és kompetensen segítenek. Azonban a segítséghez való hozzájutás, annak elérhetősége még abban a társadalmi csoportban is igen eltérő lehet, amit egyszerűen úgy hívunk, hogy háromhások. Hiába egy lelkes fiatalokból álló csapat, akik önkéntesként szeretnének segíteni, ha mondjuk a helyszín mindentől nagyon távol van, ha nincs ehhez infrastruktúra, kultúra. Persze oda lehet utazni és meg lehet teremteni mindent, de vajon fenn lehet-e mindezt tartani? Kell-e egyáltalán? Eleinte, a változás megindításához mindenképpen. Azután viszont meg kell találni azokat az utakat, amelyek az önműködéshez vezetnek. Az előadás erről a keresgélésről szól. Hogy mi köze van a digitális világnak, az online tanulástámogatásnak egy szegregátumban élő gyerekcsoporthoz. Hogy milyen buktatók vannak az út elején, milyen megoldásokhoz lehet nyúlni. Hogy milyen eszközök és még inkább, hogy milyen filozófiák működnek. Hogy milyen bátortalan következtetéseket tehetünk arra vonatkozóan, hogy merre tartunk, és hova kellene, hova lehetne megérkezni.

ALAPKÉSZSÉGEK MEGERŐSÍTÉSE

DIGITÁLIS TANANYAGGAL

Bordiné Török Mária

fejlesztő pedagógus

„Felnőtt egy generáció, amely számára az írás, olvasás és a számolás nehezen elsajátítható készségek.” (Gyarmathy Éva)

Azt gondolom fokozottan igaz ez az állítás a hátrányos helyzetű gyerekekre. Nekik sohasem volt egyszerű megtanulni írni, olvasni, sokuknak nem is sikerült. A hátrányos helyzetű gyerekek egy része ma is analfabétaként hagyja el az iskolát. Pedig az alapkészségek ma még alapvetőek a boldoguláshoz.

A kudarcot valló gyerekeket olvasókönyvből, munkafüzetből tanítani nem lehet. Olyan technikákra van szükség, amelyekben a sokszor mechanikus gyakorlás nem válik unalmassá. Mert az olvasás, számolás sok-sok gyakorlást igényel, ismétlésszám adja a készséget.

Kiváló lehetőség erre a digitális gyakorló program, amely azonnal visszajelzi, hogy jó-e a megoldás, lehetőséget ad a javításra, nem büntet.

Az előadásomban szeretném bemutatni, hogyan használom az alapkészségek kialakításához ezeket a programokat. Olyan szoftvereket gyűjtöttem össze, amelyekhez nem szükségesek a legújabb gépek, sem internet kapcsolat. Működnek azokon a számítógépeken is, amelyek a hátrányos helyzetű településeken előfordulnak.

SZEGREGÁTUMTÓL A WIFIFALUI

Bálint Petra, Révész Tamás

BAGázs Közhasznú Egyesület

A BAGázs Közhasznú Egyesület tevékenysége a Budapesttől 40 km-re található Bag nagyközség cigánytelepéhez kapcsolódik, melyen 2010 óta dolgozunk. Célunk, hogy a nem-formális oktatás és az önkéntes munka módszereinek alkalmazásával képessé tegyük a bagi fiatalokat arra, hogy saját maguk által megfogalmazott céljaik elérése érdekében lépéseket tegyenek, ezzel növelve választási lehetőségeiket.

A BAGázs „Közösségi Internet és Internet Pont” célja, az e-befogadás és a szociális problémákkal küzdő település szegregált részén történő digitális esélyegyenlőség előmozdítása.

A társadalmi felelősségvállalást, mint közhasznú egyesület önkéntes munkával, valamint a profit szektorból érkező céggel (Prezi.com) való együttműködő partnerként törekszik támogatni. A mélyszegénységben, illetve ennek határán élők digitális esélyegyenlőségét megfizethető, szükséges és alkalmas infrastruktúra kialakításával, oktatással, valamint az egyesület programjaihoz való illesztésével (projekt alapú tanulás, „Massive open online course”) kívánja elérni és fenntartani.

A programba bevont emberek számára akkor lesz képes eredményt elérni, ha megfelelő képzést is biztosít annak használatához – hangsúlyt fektetve az elektronikus zaklatás és a személyes adatok megosztásának veszélyeire –, illetve támogatást ad olyan tudás, készségek és ismeretek megszerzéséhez, amelyek mentén javulhatnak a mélyszegénység környezetében élők kitörési esélyei.

(A 2014. január 9-én tartott hálózati tesztelés és az oktatás főpróbája képekben: http://goo.gl/YeYvYw)

MÉDIAPOLISZ LAKÓI

Szekcióvezető:      Ságvári Bence

MTA Társadalomtudományi

Kutatóközpont

ELŐADÁSOK

Mindennapi élet az eszközök világában. Kockák, kapcsolatfüggők és a többiek

Ságvári Bence

MTA Társadalomtudományi Kutatóközpont

Kapcsolatok bűvöletében

Kósa Éva

PPKE Fejlődés- és Szociálpszichológiai Tanszék

Connected – a folytonos jelenlét természete

Antalóczy Tímea

MTA Társadalomtudományi Kutatóközpont

Pörczi Zsuzsanna

PTE Magatartástudományi Tanszék

Beavatottak és kívülállók – élet a digitális világban

Székely Levente

Kutatópont

MINDENNAPI ÉLET AZ ESZKÖZÖK VILÁGÁBAN:

KOCKÁK, KAPCSOLATFÜGGŐK ÉS A TÖBBIEK

Ságvári Bence

MTA Társadalomtudományi Kutatóközpont

2013-ban immáron sokadik alkalommal készíttette el a Nemzetközi Gyermekmentő Szolgálat (NGYSZ) a gyerekek média- és internethasználati szokásait vizsgáló kutatását. Az elmúlt évek kutatásai során minden alkalommal más és más témák voltak az érdeklődés középpontjában. Nem volt ez másképpen 2013-ban sem, amikor is a közösségi média használata, ennek a közösségek működését átalakító mechanizmusai, és az egyre inkább e korosztályban is általánossá váló okostelefon-használat voltak az elsődleges vizsgálati témák. Az előadás ennek a kutatásnak a legfontosabb, továbbgondolásra érdemes eredményeit mutatja be. Így szó lesz a fiatalok médiahasználat szempontjából elkülöníthető különböző csoportjairól, az online kockázatok és veszélyek csoportonként eltérő jellegzetességeiről, illetve a szülői és tanári mediáció jól és rosszul működő formáiról.

KÖZÖSSÉGI HÁLÓ: ÚJFAJTA KAPCSOLATI TŐKE?

Kósa Éva

PPKE Fejlődés- és Szociálpszichológiai Tanszék

Korábbi és most folyó vizsgálataink (Kósa, 2008; Kósa és László, 2010, 2012; Antalóczy, 2012) irányát folytatva és kiterjesztve, a 2013-ban végzett vizsgálati fázisban is a 12-17 éves fiatalok médiaeszköz-ellátottságát, a médiafogyasztás mennyiségi és tartalmi mutatóit, a modellválasztási preferenciákat, valamint a szülői mediáció mértékét és minőségét mértük fel[1] országos reprezentatív mintán. Eredményeinkből az internettel és mobiltelefonnal töltött időre vonatkozó adatokat kiemelve azt látjuk, hogy a minta közel fele 4 vagy több órát netezik, és az ezzel töltött idő túlnyomó részét a közösségi kapcsolatoknak szentelik.

Az új kommunikációs lehetőségek új teret nyitottak a fiatalok számára a kortárskapcsolatok terén azzal, hogy lehetővé vált szülői kontroll nélkül, az otthoni felügyelettől távol kapcsolatot kezdeni, kapcsolatban lenni a társakkal, ismerős vagy akár ismeretlen másokkal. Ezen a téren a magyar fiatalok kiemelkedően aktívak, és aktivitásukat eszközellátottságuk is biztosítja (felmérésünk szerint 2011-ben a fiatalok 98%-ának volt saját, és 43%-uknak internetezésre is alkalmas mobiltelefonja, 2013-ban pedig már túlnyomóan okostelefonnal rendelkeznek). Az, hogy a serdülőkorral egyre erősödik a társakhoz tartozás igénye, és a társak egyre több területen referenciacsoporttá válnak, régről ismert pszichológiai jelenség. Ez azonban a kapcsolattartás új eszközei révén eddig nem látott mértékűvé vált.

Ezek a kapcsolatok számos tekintetben eltérnek a tradicionális társas kapcsolatok jellemzőitől és az implicit értékítéletek szerint kiürültek, értéktelenebbek, felszínesebbek, kevésbé időt állóak. A negatív értékítéletek azonban figyelmen kívül hagyják a ma jellemző módon keletkező és fenntartott kapcsolatok lehetséges pozitív hozadékait, noha az újfajta, fiatalokat jellemző kapcsolati háló a mindennapi praxis szerint számtalan előnnyel is rendelkezhet.

Előadásunkban ezeket a lehetőségeket vesszük számba, és konklúziónk szerint a mai kapcsolatok pozitív esetben egy-egy közösség által létrehozott új minőséget jelentenek. Olyan összetartó kapcsolathálók, amelyeket közös célok és normák, valamint „személyes” ismeretség köt össze, és legalább olyan komoly erőforrást jelenthetnek, mint a hagyományos értelemben vett „hasznos” kapcsolatokkal való rendelkezés. Felfoghatóak úgy is, mint a társas támogatottság (social support) (Wills, 1985) új megjelenési formái, melyek hatékonysága és kiterjedése a jövő próbája előtt áll.

CONNECTED - A VIRTUÁLIS JELENLÉT TERMÉSZETE

Antalóczy Tímea*, Pörczi Zsuzsanna**

* MTA Társadalomtudományi Kutatóközpont

** PTE Magatartástudományi Tanszék

A Facebook idén ünnepli fennállásának 10. évfordulóját. Tíz év semmiképpen nem tekinthető hosszú időnek az emberi történelemben, folyamatosan változó világunkban azonban ez a tíz év elegendő volt ahhoz, hogy radikális változásokat hozzon generációk életében. Jelentősége abban is megmutatkozik, hogy manapság egyre gyakrabban találkozunk azzal, hogy egy egész generációt meghatározó jelzőként szerepel a Facebook. Előadásunk azt a kérdés igyekszik körbejárni, hogy vajon e generáció szocializációjában milyen szerepet tölt be a Facebook  (illetve más, hasonló elven működő közösségi oldal), továbbá milyen módon alakítja át az emberi érintkezés korábban ismert mintáit, illetve miként jellemezhetjük a kapcsolódás illetve az online jelenlét természetét. Bemutatjuk, hogy a Facebook típusú kapcsolati minták hogyan szorítják ki a való életbeli, szemtől szembe viszonyokat, veszik át az identitás formáció korábbi gyakorlatát. Rákérdezünk arra is, hogy milyen jelentősége van például annak a különbségnek, amit a barát szó, vagy a jelenlét  online és offline tartalmai hordoznak.   Elemzésünk nagymértékben épít és reflektál a témát érintő kortárs nemzetközi szociológiai munkákra.  Felvetjük azonban azt is, hogy a felnövekvő generáció média szocializációjának, Facebook használatának   tárgyalása során nem kerülhetjük el az etikai szempontok vizsgálatát sem. A morális közömbösség gyakorlata ugyanis azzal a veszéllyel fenyeget, hogy a technológiai fejlődés sebessége háttérbe szorítja, illetve elfedi a technológia használatával kapcsolatban felmerülő dilemmák jelentőségét.

BEAVATOTTAK ÉS KÍVÜLÁLLÓK –

ÉLET A DIGITÁLIS VILÁGBAN

Székely Levente

Kutatópont

Az előadás a 15-29 éves korosztály információs társadalmi pozíciójával foglalkozik a legutóbbi nagymintás ifjúságkutatás (Magyar Ifjúság 2012) adataira támaszkodva.

A magyar 15-29 éves fiatalok információs társadalmi pozíciójáról elmondható, hogy a körükben tapasztalható 83 százalékos internet-penetráció magasabb, mint az átlag, hiszen az internet-penetráció Magyarországon a teljes népességre vonatkoztatva 65-70 százalék (KSH, NRC, TNS-Millward NOK, Mediameter) körülire tehető. Ez már az a nemzedék, amelyik nem ismerte a mobiltelefonok és internet nélküli világot, szocializációs közegeiben egytől-egyig végbement az információs társadalom paradigmaváltása új eszközöket, szokásokat, kultúrát teremtve.

A nagymintás ifjúságkutatások adatait szemlélve a hozzáférés tekintetében egy erőteljes trendet láthatunk: míg 2000-ben a 15-29 évesek egyharmadának volt csak otthoni számítógépe, internete mindössze egytizedének, 2008-ra folyamatos dinamikus növekedés produkálva, 79 százalékuknak „lett” számítógépe és 70 százalékuknak internet-hozzáférése. Ez az arány ugyanakkor 2012-re csupán csekély mértékben (80 és 74 százalék) változott, ami egy tartósan leszakadó csoport jelenlétére enged következtetni.

A Magyar Ifjúság 2012 kutatás adatainak vizsgálatából kitűnik, hogy a digitális eszközzel való ellátottság hiányzik a megkérdezett 15-29 éves korosztály otthonainak 11 százalékából, míg saját eszköze a megkérdezettek 8 százalékának egyáltalán nincs. A megkérdezettek 20 százalékának egyáltalán nincs közvetlen internet-elérése, sem az otthonában, sem pedig mobileszközön nem fér hozzá a világhálóhoz. A 15-29 éves korosztály tehát hozzáférés szempontjából sem tekinthető homogén csoportnak.

Az előadás alapvetően két egymástól markánsan eltérő csoport jellemzőit mutatja be: a beavatottakét, akiknél valóban megfigyelhető a korai adaptáció, a behuzalozottság, illetve a korosztályos fókuszú kutatásokból gyakran kimaradó leszakadó réteget, a kívülállókét. Az előadás a technológiai hozzáférési mutatók és a médiafogyasztás összehasonlításán túl foglalkozik a két csoport világ- és jövőképével is.

IKT HASZNÁLAT A XXI. SZÁZAD KÜSZÖBÉN

Szekcióvezető:      Dávid Mária

Eszterházy Károly Főiskola

Pszichológia Tanszék

ELŐADÁSOK

Hogy is áll a közoktatás? IKT-használat nemzetközi összehasonlításban, ESSIE 2013

Hunya Márta

Oktatáskutató és Fejlesztő Intézet

Az IKT használat sajátosságai általános és középiskolás tanulók körében

Taskó Tünde Anna, Hatvani Andrea, Dorner László

Eszterházy Károly Főiskola Pszichológia Tanszék

Tanulási sajátosságok a digitális kompetenciák tükrében

Papp-Danka Adrienn

ELTE PPK

Az infokommunikációs eszközök használati gyakoriságának hatása a tanulói képességekre

Dávid Mária, Estefánné Varga Magdolna, Soltész Péter

Eszterházy Károly Főiskola Pszichológia Tanszék

HOGY IS ÁLL A KÖZOKTATÁS? IKT-HASZNÁLAT NEMZETKÖZI ÖSSZEHASONLÍTÁSBAN, ESSIE 2013

Hunya Márta

Oktatáskutató és Fejlesztő Intézet

Az európai tanulók és tanárok szívesen térnek az IKT-használat útjára, 2006 óta megduplázódott a számítógépek száma az oktatásban, az iskolák „be vannak hálózva”, de az informatikai eszközök használata és a digitális kompetencia terén nagy egyenlőtlenségek tapasztalhatók.” – olvasható az Európai Bizottságnak a felmérésről 2013. április 19-én kiadott közleményében (European Commission, 2013). Ez a kutatás ESSIE elnevezéssel folyt 2011 őszén 27 országban, közöttük Magyarországon is. Több mint 190 ezer kérdőív alapján születtek meg a kutatási eredmények. A kutatás a használatra és a kompetenciákra fókuszált, és a 4., 8., valamint a 11. évfolyamos tanulók, tanáraik és az igazgatók válaszait vette alapul. A magyar helyzetről szóló országjelentés összefoglalója szerint a számítógépekhez való hozzáférés közel áll az európai átlaghoz, szinte minden iskola szélessávú hálózatba van kötve, bár a hálózat sebessége alacsonyabb az átlagnál. A nyolcadik évfolyamon a legjobb a helyzet, a tanulói és a tanári IKT-használat ott a legmagasabb, a tanulói használat meg is haladja az európai átlagot. Mindegyik felmért évfolyamon alacsonyabb a tanárok eszközhasználati magabiztossága, mint az európai átlag, míg a tanulóké általában magasabb.

A digitálisan felszerelt iskola fogalmat a kutatás dolgozta ki és vezette be klaszteranalízis eredményeként, és a következő adatokon alapul: digitális eszközök száma, szélessávú internet sebessége, karbantartás és támogatás, honlap, e-mail cím tanároknak és diákoknak, LAN, virtuális tanulási környezet.

Az analízis három iskolaprofilt rajzolt ki. Az első típus: digitálisan jól felszerelt iskola, amelyet viszonylag a magas szintű eszközök és a gyors internet, a saját honlap, a tanári és tanulói e-mail címek, a LAN és a virtuális tanulási környezet alapján „bekapcsoltság” „connectedness” jellemez. Második típus: digitálisan részben felszerelt iskola, ezt a csoportot az első típusnál alacsonyabb eszközszint és lassú internet vagy a széles sávú kapcsolat hiánya (10mbps alatt), valamint az alacsonyabb bekapcsoltsági szint, „connectedness” jellemzi. A harmadik típus: olyan, mint a 2. típus, de az iskola nincs „bekapcsolva”.

AZ IKT HASZNÁLAT SAJÁTOSSÁGAI ÁLTALÁNOS ÉS KÖZÉPISKOLÁS TANULÓK KÖRÉBEN

Taskó Tünde Anna, Hatvani Andrea, Dorner László

Eszterházy Károly Főiskola Pszichológia Tanszék

Kulcsszavak: IKT eszközhasználati szokások, digitális kompetenciák, multitasking

Előzmények: Az Eszterházy Károly Főiskola Pszichológia Tanszékén dolgozó kutatócsoportunk egy olyan komplex vizsgálatsorozatot végez, amelynek segítségével az általános és középiskolás tanulók IKT eszközhasználati szokásainak a pszichés jellemzőkre gyakorolt hatását mérjük fel. A kutatás első lépése egy 156 fős mintával végzett elővizsgálat volt, amelynek eredményei már bemutatásra kerültek. Az elővizsgálatba 5., 8., és 12. évfolyamos diákokat vontunk be. Az elővizsgálatból származó adatokat faktoranalitikus vizsgálatnak vetettük alá, amely alapján a változók jól elkülöníthető faktorstruktúrába rendeződtek.

Eredményeink: Különbséget tudtunk kimutatni a három korcsoport között: az IKT eszközök iránti attitűd, eszközhasználati szokásrendszer (a létrejött faktorok: hordozhatóság és szórakoztatás, klasszikus kötöttebb használatú eszközök, komplex számítógép használat, testmozgást igénylő eszközök) és használati cél (faktorok: magasabb szintű bevonódást igénylő használat, társas használat, email használat, strukturálatlan használat, instrumentális használat és klasszikus mobiltelefon használat) eltérő mintázata rajzolódott ki. A három csoport abból a szempontból is eltért egymástól, hogy melyik napszakot preferálják inkább az IKT eszközök használatára, (a 18 évesek inkább este, a 10 és 14 évesek inkább délután). Mennyit és milyen célból használják az IKT eszközöket (a 18 évesek használják leggyakrabban az IKT eszközöket tanulási célból az iskolában és otthon egyaránt). A csoport a multitasking gyakoriságában is különbözőséget mutat (a 18 éveseknél fordul elő leggyakrabban).

A kutatás célja: Jelen kutatásunk célja a komplex kutatás egyik keresztmetszeti vizsgálataként a kérdőív véglegesítését követően, a fenti említett eredmények kiterjesztése nagyobb mintára, illetve további összefüggések feltárása az eddigi tapasztalataink felhasználásával.

A kutatás módszerei: A kutatócsoportunk által kidolgozott online, önkitöltős kérdőív. A 36 itemet tartalmazó kérdőív a diákok eszközhasználati szokásrendszerét tárja fel. Az itemek többsége 5 fokú Likert-típusú skála vagy zárt végű kérdés. A kérdőívet 5 különböző oktatási intézmény (2 megyeszékhelyi gimnázium, 1 megyeszékhelyi szakközépiskola, illetve 1 községi és 2 megyeszékhelyi általános iskola) több mint 400 tanulója töltötte ki. Az adatok felvétele és elemzése jelen pillanatban is zajlik, az eredményekről a konferencián fogunk beszámolni.

A kutatás elméleti és gyakorlati relevanciája: Reméljük, hogy kutatásunk eredményeképpen pontosabb és részletesebb képet kapunk a különböző típusú intézmények 5., 8., 12. osztályos tanulóinak IKT eszközhasználati szokásairól, attitűdjeiről és digitális kompetenciáiról. A kapott eredményeket a pedagógusképzésben szeretnénk felhasználni, hogy végzett hallgatóink minél hatékonyabban tudják alkalmazni az IKT eszközöket a tanulási-tanítási folyamatban, és reflektálni tudjanak az ezzel kapcsolatos tanulói igényekre.

TANULÁSI SAJÁTOSSÁGOK

A DIGITÁLIS KOMPETENCIÁK TÜKRÉBEN

Papp-Danka Adrienn

ELTE PPK

2013 őszén az ELTE PPK ITOK kutatócsoport kidolgozta a digitális állampolgárság hazai modelljét, nemzetközi (Ohler, 2010, Ribble, 2011) és magyar vonatkozású szakirodalomra (Ollé, 2011) alapozva. (Ollé és mtsai, 2014) Az elméleti modell kialakítását nagymintás empirikus vizsgálat követte, amelynek egyik kiemelt célcsoportja a 10-18 éves tanulói minta volt.

Előadásunkban csak röviden foglalkozunk a digitális állampolgárság neveléstudományi kontextusba helyezett fogalmával, viszont bemutatjuk a digitális állampolgárság kompetenciarendszerét abból a szempontból, hogy mely részkompetenciák vonatkoztathatók a tanulók tanulási szokásaira és sajátosságaira. Beszámolunk a vizsgált tanulói minta (N=929) digitális kommunikáció, digitális hozzáférés, digitális eszközhasználat, és tartalommenedzsment kompetenciáiról úgy, hogy nem csak a szokások és képességek kerülnek előtérbe, hanem a különböző digitális jelenségek irányába mutatott attitűdök is.

A kapott eredmények szerint a tanulók 80%-ának rendelkezésére áll a digitális környezet az otthonában, életkortól függetlenül. Abban azonban már jelentős különbség van az életkori csoportok között, hogy ezt milyen mértékben használják a tanuláshoz. Tanulási eszközeiket tekintve azt nyilatkozták a diákok, hogy a számítógép jelentősen megelőzi a hagyományos papír-ceruza (tankönyv, munkafüzet) eszközöket a használati gyakoriságot tekintve. A digitális alkalmazások terén, mind a kommunikációs, mind a tanulási célú felhasználásban a közösségi oldalak vezetnek, amelyeket tanulási célú felhasználásban a YouTube és a Wikipédia követ. Azonban egyáltalán nem gyakori a digitális webkettes alkalmazások tanulási célú használata, és kifejezetten alacsony a produktív, mások számára is hasznos tartalommegosztás gyakorisága. Az attitűd mintegy “ehhez igazodva” szintén alacsony a tanulási célú tartalommegosztás terén (medián = 3), ami ráadásul 1 ponttal elmarad a szabadidős tevékenységekhez kapcsolódó tartalommegosztás iránti attitűdhöz képest (medián = 4; ahol a medián értékek az 1-6-ig skálán értelmezendők).

Összességében úgy látjuk, hogy a tanulási szokások terén nem kaptunk kirívó eredményeket, ugyanakkor az attitűdök és a szabadszavas kérdésekre adott válaszok hoztak elgondolkodtató eredményeket. További érdekes összefüggések tárulnak fel akkor, ha fenti a digitális kompetenciákat az életkor, a település vagy a tanuló tanulási eredményességének szempontjából is vizsgáljuk, összefüggés-vizsgálatokat alkalmazva. Konferenciaelőadásunkban ezekre az eredményekre is kitérünk.

AZ INFOKOMMUNIKÁCIÓS ESZKÖZÖK HASZNÁLATI GYAKORISÁGÁNAK HATÁSA A TANULÓI KÉPESSÉGEKRE

Dávid Mária, Estefánné Varga Magdolna, Soltész Péter

Eszterházy Károly Főiskola Pszichológia Tanszék

Kulcsszavak: elektronikus tanulási környezet, IKT, kognitív és motoros képességek

Az előadás szerzőinek vezetésével 2012 végén indult, egy olyan komplex vizsgálatsorozat az Eszterházy Károly Főiskolán, melynek segítségével az általános és középiskolás tanulók IKT eszközhasználati szokásainak a pszichés jellemzőkre gyakorolt hatását mérik fel. Arra a kérdésre keresik a választ, hogy hogyan változnak a tanulói képességek az új infokommunikációs technológiák elterjedésével. Komplex IKT-használati mutatók mentén vizsgálják az alapvető kognitív funkciókat is és a jelen oktatási rendszerben felmerülő kompetencia-mutatókat is.

A kutatás kiinduló hipotézise, hogy a gyakori IKT használat bizonyos készségek javulását, (pld. vizuális észlelési képességek) míg más készségek romlását (pld. motorikus, verbális képességek) eredményezi. A kutatók azt feltételezik, hogy az IKT eszközök használati gyakorisága függvényében megváltoznak a tanuláshoz szükséges alapképességek.

A keresztmetszeti összehasonlító vizsgálat 10 - 14 és 18 éves korosztályra terjed ki, több mint 400 fős vizsgálati mintával. A kísérleti csoport az IKT-t gyakran használó, a kontroll csoport pedig az IKT-t ritkán használó tanulókból áll.

A kutatás során alkalmazott vizsgálati módszerek a kutatócsoport által speciálisan összeállított, feladatsorokat tartalmaznak: kérdőív az IKT-használati mutatókról, és ennek összefüggései a verbális próbákkal, a reakcióidővel, a téri forgatással, a figyelmi váltással, a logikai érveléssel, az omega-teszt vizsgálatokkal, valamint a kötelező kompetencia-felmérésekből származó adatokkal.

A kutatás első lépése egy 156 fős mintával végzett elővizsgálat volt, amelybe 5., 8., és 12. évfolyamos diákokat vontak be. Az elővizsgálat kutatási eredményei korrelatív jellegűek, összességében arra mutatnak rá, hogy a számítógép-használattal töltött idő a jobb kognitív képességek indikátora, vagy okozója minden korcsoportban. A szélsőségesen keveset használók gyengébb kognitív képességeket mutatnak, miközben az IKT-eszközökhöz való hozzáférésük korlátozottsága nem kimutatható. A szélsőségesen sokat használók teljesítménye egyes mutatókon szintén az átlagos használókhoz mérten gyengébb, ugyanakkor a differencia mértéke a szélsőségesen keveset használókénál alacsonyabb.

A fővizsgálat adatainak felvétele jelenleg is folyamatban van. Az eredményekről a Digitális Nemzedék konferencián számolnak be a kutatók.

NETGENERÁCIÓ AZ ÓVODÁBAN

(KEREKASZTAL-BESZÉLGETÉS)

Moderátor:      Bakonyi Anna

pedagógiai szakértő

Felkért hozzászólók:      Justh Anita

Magyar Waldorf Szövetség

Árva Judit, Belle Krisztina

Óperenciás Óvoda

ELŐADÁSOK

Netgeneráció az óvodában

Nagy Ildikó Mária

XIV. kerületi Pedagógiai Kabinet

A számítógép használat hátrányainak elkerülése és lehetőségeinek kihasználása óvodáskorban

Futó Judit

AVEC Pszichoterápiás és Oktatási Központ

NETGENERÁCIÓ AZ ÓVODÁBAN

Nagy Ildikó Mária

XIV. kerületi Pedagógiai Kabinet

A ma óvodába járó gyermekek a digitális korszak szülöttei, mindennapi életüknek szerves része számos korszerű technikai eszköz. Számukra egyben kiváló lehetőség, ugyanakkor veszély forrása is lehet egy-egy digitális konstrukció ismerete és kezelése, ezért szükséges az óvodai nevelés struktúrájába jól átgondolt koncepcióval beleilleszteni az Információs és Kommunikációs Technológiák (IKT) játékos, a korosztályhoz illesztett alkalmazását.

Az óvodás korú gyermekek nevelési rendszerébe jól illeszkedő informatika a gyakorlatban is jól alkalmazható, hatékony kompetenciafejlesztő eszköz. A technológia nevelési-oktatási folyamatban történő felhasználása túlmutat a szemléltetésen, célzott fejlesztésre, valamint a gyermekek aktivitásának biztosítására is alkalmas. Az óvodások találkozása a digitális eszközökkel változatossá teszi a mindennapokat, új felfedező utakat járhatnak be és nem utolsó sorban emberséges és gyermekbarát hatásával is megismerkedhetnek. Öröm és élmény számukra a digitális alternatíva feltérképezése és kezelése, mely jó lehetőséget ad a felzárkóztatásra és tehetséggondozásra egyaránt.

Kiválóan adaptálhatóak a játékos digitális modulok az óvodai nevelés során alkalmazott helyi pedagógiai programokba, így az infokommunikációs tevékenység az intézményi dokumentáció szerves részévé válik és beépül az intézmény pedagógiai kultúrájába, megvalósítva a hagyományos és korszerű módszerek ötvözetét.

A játékos digitális modulok alkalmazása az óvodában, illeszkedve az életkorhoz és az egyes gyermek képességéhez, minden esetben a gyermeki kíváncsiságra és érdeklődésre kell, hogy épüljön. A digitális pedagógiai módszertan alkalmazása az óvodapedagógusok körében is nagyban elősegíti az intenzívebb szakmai tevékenységet és a digitális kultúrához való hatékony kapcsolódást. Az intelligens megoldások az óvodai nevelésben az együttműködésen alapuló tanulási környezetet is segítik, táplálják a kreativitást és a csapatmunkát, élvezetesebbé és változatosabbá teszik a játékot, az ismeretszerzést, továbbá fejlesztik az alapvető készségeket.

A SZÁMÍTÓGÉP HASZNÁLAT HÁTRÁNYAINAK ELKERÜLÉSE ÉS LEHETŐSÉGEINEK

KIHASZNÁLÁSA ÓVODÁSKORBAN

Futó Judit

AVEC Pszichoterápiás és Oktatási Központ

A számítógép rendszeres használatának az idegrendszer szerveződését érintő hatásai körülbelül 6-8 éves korig érvényesülnek erősebben, utána a tartalom szerepe, illetve a szociális kapcsolatokra gyakorolt befolyása válik dominánssá.

A számítógépes játékok gyakori használatának veszélyei

A számítógépes játékok által kialakított ingerkörnyezet (intenzív, gyakran multimodális ingerlés, az ingerek gyakori változása) hátráltatja egyrészt az ingerek optimális szűrését, ezzel összefüggésben pedig a szelektív figyelem megfelelő működését, hétköznapi helyzetekben a figyelem fenntartásának nehézségeihez vezethet, valamint a folyamatosan kiváltott orientációs reakciókon következtében interferál a magasabb rendű figyelmi folyamatok működésével.

A számítógépes játékok gyakori jellemzője, az azonnali visszajelzés a késleltetésre való képességet befolyásolhatja károsan.

A számítógéppel való foglalkozás helyzeteiben gyakori a multi-tasking jelensége, a gyermekek tehát ezt gyakorolják, ezt szokják meg. A multi-tasking ideje alatt kódolt információk felszíni jegyeit megtartjuk ugyan, a kódolás mélysége azonban messze elmarad attól, mint amikor egyetlen dologra figyelünk. (Ennek következtében tehát az így szerzett tudás kevésbé „mobilizálható” és könnyebben elfelejtjük azt).

A korai számítógép használat előnyei, az internet és az számítógépes programok oktatásban, tanulási folyamatban, egyéni és csoportos fejlesztésben való felhasználásának lehetőségei.

A korai számítógép használat előnye pl. a számítógép készség szintű használatának elsajátítása, a későbbi számítógép használathoz szükséges készségek (pl. szem-kéz koordináció, felhasználóbatár programok általános logikájának megismerése, formális logika) megalapozása.

A számítógép az oktatásban, a tanulási folyamatban is rendkívül eredményesen alkalmazható. Az internet az ismeretszerzés, az oktatás kimeríthetetlen tárháza és már egész fiatal kortól eredményesen használható, eleinte elsősorban szemléltetésre. Az interaktív és adaptív számítógépes oktató programok segítségével továbbá minden eddiginél szélesebb lehetőség kínálkozik a gyerekek egyéni tanulási ütemének és módjának figyelembevételére. Az új technológiai vívmányok következtében a tanulás folyamata és a tanárok, pedagógusok szerepe is átalakul. Úgy tűnik, az ilyen típusú oktatás oly mértékben hatékony, hogy a társadalmi különbségekből adódó egyenlőtlenségek áthidalására is alkalmas.

A MÉDIATUDATOSSÁG FŐBB TÉNYEI ÉS TÉVHITEI A MÉDIA- ÉS KOMMUNIKÁCIÓELMÉLET SZEMSZÖGÉBŐL

Szekcióvezető:      Kovács Katalin

BCE Magatartástudományi és       Kommunikációelméleti Intézet

ELŐADÁSOK

Újmédia-tudatosság: akinek nem inge, vegye magára

Aczél Petra

BCE Magatartástudományi és Kommunikációelméleti Intézet

Fiatal technokraták szövedéke

A digitális bennszülöttek politikai és közéleti részvétele körüli hitek és tények az újmédia-tudatosság tükrében: aktivitás, passzivitás, problémák.

Bokor Tamás

BCE Magatartástudományi és Kommunikációelméleti Intézet

Az online csoportok is működhetnek jól!

Mely feladatok végezhetők sikeresen az interneten keresztül, és melyeket kerüljük?

Juhász Gergely

BCE Magatartástudományi és Kommunikációelméleti Intézet

Az információs és kommunikációs technológiai eszközök oktatási alkalmazásának lehetőségei a médiaműveltség és az információs műveltség szempontjából

Kovács Katalin

BCE Magatartástudományi és Kommunikációelméleti Intézet

ÚJMÉDIA-TUDATOSSÁG:

AKINEK NEM INGE, VEGYE MAGÁRA

Aczél Petra

BCE Magatartástudományi és Kommunikációelméleti Intézet

Az újmédia-tudatosság (jártasság, literacy, információs- vagy digitális műveltség) az always-on generációk számára olyan szükséglet, amellyel nem csupán az új platformok kritikus-alkotó használóivá, hanem az immerzív médiatapasztalatok tapasztalatok önálló “fordítóivá” is válhatnak.

Az előadás hármas célja, hogy (1) bemutassa az újmédia-használat új kulturális kihívásait és fogyasztási mintáit, az információgazda és az információvadász közti különbségeket, az újmédia közönségének változásait, (2) feltárja és problematizálja az újmédia-tudatosság alapfogalmait, kitérve a hét C-re, az intelligencia, kompetencia és skill jellegű összetevőkre, az újmédia-tudatosság funkcionális szintjeire, az újmédia-tudatosság demokratikus ideáljára (3) felhívja a figyelmet az újmédia-tudatosság területeire, a vizuális-spaciális, az aurális és a procedurális dimenziókra.

Az előadás az elméleti-kritikai megközelítést példákkal, esetekkel és illusztráló folyamatokkal törekszik szemléletessé, és az értelmezési keret tekintetében koherenssé és integrálhatóvá tenni.

FIATAL TECHNOKRATÁK SZÖVEDÉKE

A DIGITÁLIS BENNSZÜLÖTTEK POLITIKAI ÉS KÖZÉLETI RÉSZVÉTELE KÖRÜLI HITEK ÉS TÉNYEK AZ ÚJMÉDIA-TUDATOSSÁG TÜKRÉBEN: AKTIVITÁS, PASSZIVITÁS, PROBLÉMÁK

Bokor Tamás

BCE Magatartástudományi és Kommunikációelméleti Intézet

Kulcsszavak: újmédia, Z-generáció, politika, közélet, virtuális közösség, eszmeközösség, részvételi demokrácia.

Az előadás a szakirodalomban és a közbeszédben szokásosan

Z-generációként körvonalazott társadalmi csoport politikai és közéleti aktivitásának kérdéseit, problémáit taglalja. A Z-generációs politikai és közéleti érdeklődés mértékének és általános faktorainak áttekintését követően az online aktivitás megvalósulási formáira fókuszálunk. E lehatárolás lehetővé teszi, hogy szociológiai vagy politológiai megközelítés helyett kifejezetten kommunikáció- és médiatudományi keretezéssel éljünk. Az online kommunikáció megvalósítása során számtalan probléma léphet fel. A gondolatmenet ezek közül a legrelevánsabbakat emeli ki.

Elsőként a politikai és közéleti érdektelenség kérdését vizsgáljuk meg. Valóban nem érdeklődnek a fiatalok e kérdések iránt? A közösségimédia-kommunikáció vizsgálatából kiderül: a kérdésre adott nemleges válasz nem teljesen helytálló – az érdeklődés megvan, de más keretben, mint egy-két generációval feljebb. Ügyek helyett mémek, demokratikus keretek helyett viccpárti eszmék, világmegváltás helyett szarkazmus.

Ezután a politikailag és közéletileg aktív közösségimédia-használók tudatossági kérdései kerülnek terítékre. Milyen hatásokkal jár a fokozott érdeklődés a közösségimédia-kommunikáció során? Kiderül: megfelelően tudatos médiahasználat híján az effajta aktivitás a személyes adatok szándékolatlan közzétételével lehet egyenlő. Itt kerülnek szóba az önreprezentáció, az adatvédelem és az online identitás kérdései.

A harmadik gondolati egység az online közéleti és politikai nyilvánosság egyik „nagy ígéretéről”, a részvételi demokráciáról szól a Z-generáció kontextusában. Mekkora a kalózpártok, a likvid demokráciát hirdető eszmerendszerek, a bottom-up csoportosulások támogatottsága? Milyen ügyek mellé állnak – ha állnak – a Z-generáció tagjai? A válaszkísérletek szerint a mainstreamnek tartott, „tipikusan Z-generációs” viselkedés láthatósága lényegesen nagyobb a közbeszédben, mint a valós kiterjedése és hatása.

AZ ONLINE CSOPORTOK IS MŰKÖDHETNEK JÓL!

MELY FELADATOK VÉGEZHETŐK SIKERESEN AZ INTERNETEN KERESZTÜL, ÉS MELYEKET KERÜLJÜK?

Juhász Gergely

BCE Magatartástudományi és Kommunikációelméleti Intézet

Több mint száz évvel ezelőtt Lord Baden-Powell of Gilwell, a cserkészmozgalom megalapítója azt mondta, hogy az ifjúságneveléssel foglalkozó vezetőnek ott kell lennie, ahol a fiatalok vannak. Akkoriban ez természetesen mást jelentett, mint napjainkban, de a benne rejlő bölcsesség ettől függetlenül még ma is megállja a helyét.

A Z-generáció legidősebb tagjai Magyarországon nagyjából most kezdik meg egyetemi tanulmányaikat, ami azt jelenti, hogy az általános iskolák, szakközépiskolák, gimnáziumok diákjainak túlnyomó többsége már beleszületett a hálózati információs és kommunikációs technikai eszközök használatába, tehát digitális bennszülött. E nemzedék számára ezeknek az eszközöknek (internet, okostelefon, táblagép, stb.) a használata teljesen természetes és magától értetődő, így ahelyett, hogy az oktatási intézmények ezeket továbbra is az Ördögtől valónak tekintenék és tiltanák, inkább iránymutatást kellene nyújtaniuk. Baden-Powellhez visszatérve, a gyerek ma az interneten „van”, így azoknak, akik oktatással/neveléssel foglalkoznak, oda kellene őt követniük és tiltás helyett megmutatni mit szabad és mit nem. Ennek egy lehetséges módja a diákok online csoportokba szervezése, melynek segítségével az iskola erős szocializáló hatását felhasználva nevelhetünk szilárd normákkal rendelkező hálópolgárokat. Az online csoportoknak számos előnye és hátránya is van, melyeket az előadásomban részletesebben kifejtek, valamint bemutatom, hogy mely típusú feladatok végezhetők el hatékonyan ilyen csoportok által. Beszélek majd arról mi jó és mi rossz származhat egy osztály blog, osztály Facebook csoport, illetve osztály fórum használatából és miért kiemelten fontos, hogy a tanár/osztályfőnök digitális bevándorlóként jelen legyen ezeken a színtereken. Kitérek továbbá arra is, hogy a valóságban is létező osztályközösség reprodukálása egy virtuális színtéren milyen valós és virtuális következményekkel járhat a csoport tagjaira, hogyan segíthet integrálni a visszahúzódó diákokat és hogyan segíthet abban, hogy mindenki merje elmondani a véleményét a felmerülő kérdésekben.

Az online csoportok jellegükből adódóan csakis elektronikus eszközök által közvetítve működhetnek (CMC – Computer Mediated Communication), így röviden az is bemutatásra kerül, hogy az ilyen típusú kommunikációnak milyen különbségei mutathatók ki az interperszonális kommunikációhoz képest és miket szükséges feltétlenül észben tartani ahhoz, hogy megfelelő mederbe lehessen terelni (és ott is tartani) egy online csoport működését. Azt remélem, hogy az ilyen próbálkozások csökkenthetik a feszültséget a digitális bennszülöttek és a digitális bevándorlók között, előrelendítve ezzel az ifjúságnevelést.

AZ INFORMÁCIÓS ÉS KOMMUNIKÁCIÓS TECHNOLÓGIAI ESZKÖZÖK OKTATÁSI ALKALMAZÁSÁNAK LEHETŐSÉGEI A MÉDIAMŰVELTSÉG ÉS AZ INFORMÁCIÓS MŰVELTSÉG SZEMPONTJÁBÓL

Kovács Katalin

BCE Magatartástudományi és Kommunikációelméleti Intézet

Kulcsszavak: médiaműveltség, információs műveltség, tanári attitűdök, informatikai kultúra, kompetencia, animációkészítés.

Az információs és kommunikációs technológiai eszközök oktatási alkalmazásának lehetőségei a pedagógusok részéről innovációra és kreativitásra való nyitottságot igényelnek, melynek segítségével, újfajta módszerekkel és eszközökkel támogathatják tanulóikat a tanulási folyamatban, akár a tanórák során, akár az iskola falain kívül. Az előadás egy, az adaptív tanulást középpontba állító fejlesztési program keretében megvalósult kutatás eredményeit ismerteti. A vizsgálat azon elemeinek bemutatására kerül sor, amelyek összefüggésbe hozhatóak a pedagógusok információs műveltséggel és médiaműveltséggel kapcsolatos kompetenciáival, különös tekintettel az eszközhasználat és az informatikai kultúrával kapcsolatos attitűdök vonatkozásában.

A 3 korcsoportban (1-4.osztály, 5-8.osztály, valamint 9-12. osztály) tanító pedagógusok bevonásával megvalósult felmérés eredményei többek között arra világítanak rá, hogy a jelenlegi pedagógiai gyakorlat elsősorban a médiaműveltség kognitív dimenzióira a médiaszöveg-értésre és a tudatos, kritikus médiahasználatra koncentrál, és nem terjed ki a médiatartalmak alkotására, valamint a média felhasználásával megvalósuló, kommunikációra való képességre.

Az előadás záró részében bemutatásra kerül a jelenleg a Budapesti Corvinus Egyetem Tanárképző Központjában működő Oktatásfejlesztési Observatory által koordinált Leonardo da Vinci projekt, amelynek elsődleges célja, hogy bevezesse az animációs alkotások készítését, mint tanulási eszközt a magyar szakképzési rendszerbe, ezzel is támogatva a médiaműveltséghez kapcsolódó ismeretek oktatási implementációjának mindezidáig háttérben lévő szegmenseit. Az „Animated Classwork” elnevezésű projekt keretében megvalósuló módszertan amellett, hogy kiváló példája az információs és kommunikációs technológiai eszközök oktatási alkalmazásának, az animációkészítés, az alkotás örömén keresztül hozzájárulhat a transzverzális készségek fejlesztéséhez is, mely elengedhetetlen az egyén fejlődése szempontjából.

A DIGITÁLIS ESZKÖZÖK MOTIVÁLÓ HATÁSA A NETGENERÁCIÓ TAGJAIRA – JÓ GYAKORLATOK

Szekcióvezető:      Lévai Dóra

ELTE PPK

ELŐADÁSOK

Digitális alapú motiváció – jó gyakorlatok magyarórára

Fegyverneki Gergő

Eszterházy Károly Főiskola

XIX. századi költők a Facebookon

Vajda Éva

VII. kerületi Madách Imre Gimnázium

Gamification – betekintés a netgeneráció-kompatibilis, játékos motivációk világába

Fromann Richárd

ELTE TáTK

Az animáció-készítés mint a tanulási motiváció egyik eszköze

Mihályi Krisztina

PTE Pszichológiai Doktori Iskola

DIGITÁLIS ALAPÚ MOTIVÁCIÓ - JÓ GYAKORLATOK A MAGYARÓRÁRA

Fegyverneki Gergő

Eszterházy Károly Főiskola

A 20. század végén bekövetkező digitális robbanás hatására megjelenő technikai eszközök rövid időn belül az oktatás világába is bekívánkoztak. Míg a reáltárgyak esetében kísérletező kedvű, innovatív tanárok részéről egyfajta természetes igényként jelentkezett az IKT-eszközök használta, addig humán területen csak nagyon kevés digitális alapú jó gyakorlat jelent meg szakmai körökben. Holott a magyar nyelv és irodalom tanításának esetében különösen fontosnak véljük a módszertani kultúra újraértelmezését az oktatás és informatika együttesében. Egyrészt a magyar egy olyan nagy óraszámú tantárgy, amely a szövegértési-szövegalkotási kompetenciák fejleszthetőségével megalapozza a tanulók eredményességét más tantárgyak esetében is (Bozsik és mtsai, 2006), másrészt kutatások bizonyítják, hogy a korszerű IKT-eszközök megfelelő alkalmazása pozitívan hat a tanulók motiváltsági szintjére (Námesztovszki és mtsai, 2012).

Előadásunk hiánypótló abban a tekintetben, hogy a legmodernebb anyanyelv- és irodalomtanítási módszertanok sem tesznek említést a digitális alapú motivációról és jó gyakorlatokról, holott immár saját empirikus kutatásunk is alátámasztja ezek eredményességét. Éppen ezért pedagógia eszköztárunkból bemutatjuk, milyen IKT-s lehetőségei vannak egy magyartanárnak az újszerű prezentálástól kezdve a közös tudásépítésig, amelyekhez sem interaktív tábla, sem különösebb technikai tudás nem szükséges.

XIX. SZÁZADI KÖLTŐK A FACEBOOKON

Vajda Éva

VII. kerületi Madách Imre Gimnázium

A médiakonvergencia világában élünk, ahol Y és Z generáció a számítógépen keresztül egy időben játszik, filmet néz, zenét hallgat, tanul-dolgozik, szociális kapcsolatait építi-ápolja. Az ő világuk már online világ, ugyanakkor az iskola megtiltja az órán a telefon, tablet, stb. használatát. Az IKT eszközök beépítése a tanítási gyakorlatba éppen ezt az anomáliát szüntetheti meg. A technológiák alkalmazása az ő nyelvükön szólítja meg a diákokat, széles körben aktivizálja a kompetenciákat, a tananyag elsajátítása és a munkatempó igazodik az online világukhoz, a sokat szidott Facebook segíti a tanulást. A hagyományos tanárszerep megváltozik, a tudás egyedüli birtokosából társ lesz, aki pedig segít eligazodni az információk „dzsungelében”, ha a diák a keresőprogramok között böngészik.

A módszertani ötlet megvalósításának pedagógiai céljai: az irodalom alternatívabb megközelítése, az irodalom mint „haszontalan”, a versenyszférában nem „ütős” tantárgy elképzelésének megváltoztatása, a digitális kompetencia fejlesztése, tanulási stratégiák megváltoztatása, hatékonyabb, örömtelibb tanulás, hatékony csapatmunka, eredményesebb információkeresés, piacképes, konvertálható tudás megszerzése, a hagyományos „tanárkép” megváltoztatása, a digitális szakadék csökkentése tanár és diák között.

Projekt leírása: A módszertani ötletet egy ötórás projektre terveztem, amit az iskola projekt-hetében valósítottunk meg. A projekt célja, a XIX. század magyar költészetének, a reformkor irodalmának (Kölcsey, Vörösmarty, Petőfi, Arany) összefoglalása volt. Mivel ez az anyagrész igen nagy és összetett, ezért semmiképp sem kívántam a hagyományos módszert alkalmazni, a rutinfeladatok nem alkalmasak a megtanult irodalmi ismeretek teljes körű mozgósítására. Maga a projekt-hét is kínálta az inspiráló tanulási lehetőségeket. Az alkalmazott módszerek az IKT eszközök tanórai beépítésére épülnek.

A konkrét feladat az említett költők Facebook-profiljának létrehozása volt. A profil elkészítése csoportmunkában történt. Gimnáziumi emelt szintű (az irodalmat emelt szinten, heti 5 órában tanulják) 20 fős csoportból megalkottunk mindegyik költőhöz egy-egy 5 főből álló kisebb csoportot, majd a költők neveit a diákok kihúzták. A csoportok laptopokat, tableteket hoztak az órákra, elkészítették a költők regisztrációját a Facebookon, majd elkezdődött az egyhetes munka. A feladat meghatározásában az szerepelt, hogy a profilok alkalmazkodjanak a költők személyiségéhez, és feltétlenül tartalmazzanak széleskörű irodalmi-közéleti ismereteket, amennyire lehet, kerüljék az irodalmi bulvár-pletykákat, néhány szórakoztató megjegyzés-komment megengedhető. A kutatást, a munkát otthon is folytatták, inspirálta őket, hogy alternatív módon szerkeszthetik, állíthatják össze a tananyagot.

A sikeres profilhoz rengeteg szakirodalmat, verset olvastak el a diákok, saját bevallásuk szerint az IKT eszközök alkalmazása sokkal motiváltabbá tették őket. A csoportmunka lehetővé tette, hogy jobban megismerhessék egymást, hiszen ez a csoport ebben a tanévben alakult meg: négy osztályból jelentkeztek emelt szintű csoportba, alig-alig ismerték egymást. A motiváció az egy hét alatt végig fenntartható volt: mindenki talált magának tetsző feladatot. A profilok ma is élnek, a diákok folyamatosan „pesztrálják” a költők Facebook-oldalait, bár erre egyre kevesebb idejük marad.

GAMIFICATION – BETEKINTÉS A NETGENERÁCIÓ-KOMPATIBILIS, JÁTÉKOS MOTIVÁCIÓK VILÁGÁBA

Fromann Richárd

ELTE TáTK

Kulcsszavak: gamification, netgeneráció, játékos motivációk, sokszereplős online játékok

Napjainkban minden intézménynek szembe kell néznie azzal a ténnyel, hogy ezekben az években, évtizedekben a korábbi nemzedékektől lényegesen különböző szemlélettel és attitűddel rendelkező (net)generációk nőnek fel. Olyanok, akik keresik a helyüket ebben az újjáformálódó társadalomban. Ebben a gyors és gyökeres változásban kulcsszerepet játszanak a sokszereplős online közösségi játékok (MMOG - Massively Multiplayer Online Games). Lassacskán kirajzolódni látszik a digitális eszközökön szocializálódó netgeneráció talán legdominánsabb ága; azoké, akik számára a sokszereplős online játékok világa ugyanolyan természetes dolog, mint az őket teljesen körülvevő infokommunikációs tér. Ők az ún. „NetCoGame” generáció tagjai, akik életét már teljesen áthatja az online játékok világa, szabályrendszere, logikája és működési elve; vagyis velük szinte csak a gamification nyelvén, a játékos mechanizmusok útján tudunk kommunikálni. Tekintve, hogy a most felnövekvő „játékos” generációé a jövő, alaposan meg kell vizsgálnunk a gamifikáció működési mechanizmusait, de meg kell értenünk ezen netgeneráció virtuális létterét, nyelvezetét, kommunikációs és motivációs struktúráját is, és ennek ismeretében kell újragondolnunk és újraformálnunk a társadalmi intézmények működési mechanizmusait.

AZ ANIMÁCIÓ-KÉSZÍTÉS MINT A TANULÁSI MOTIVÁCIÓ EGYIK ESZKÖZE

Mihályi Krisztina

PTE Pszichológiai Doktori Iskola

Kulcsszavak: animáció, motiváció, attitűd, IKT, oktatás, BYOD

Az információs társadalom hatása jelentős változásokat hoz (hozott) gyerekeink érdeklődésében, tanulási és oktatási célú szórakozási, úgynevezett edutainment szokásaiban. Tanításuk, érdeklődésük felkeltése, gondolkodásuk megértése, egészen új megközelítést igényel a pedagógusok részéről, mint korábban. A megváltozott tanulási szokásokhoz és a munkaerőpiac által elvárt készségek hatékony fejlesztéséhez is jól alkalmazható módszer az animáció-készítés az oktatásban.

Korábban az animáció-készítés a szükséges technológia bonyolultsága miatt kizárólag a művészi alkotásokat létrehozó animációs stúdiók kiváltsága volt. A technológia fejlődésével azonban az animáció-készítés technikája beszivárgott a gyerekek mindennapjaiba. Egy okostelefon és egy arra letöltött ingyenes vagy kisköltségű szoftver segítségével akár néhány perc alatt is rövid (néhány másodperces) animációkat lehet készteni; egy digitális kamera és egy laptop használatával pedig egy-két tanóra időtartama alatt egészen jó minőségű, akár egy-két perces minianimációk is készülhetnek. Ezeknek az animációknak a művészisége nem kelhet versenyre a professzionális stúdiók munkáival, de céljuk nem is a művészi alkotások létrehozása, hanem valamely téma (tananyagrészlet) rövid mozgóképes formában, történetkreálással való feldolgozása.

Az animáció-készítés oktatási segédeszközként történő alkalmazása számos olyan kompetencia kibontakozását igényli, segíti, amelyek elengedhetetlenek a sikeres felnőtté váláshoz, és a munkaerőpiacon történő helytálláshoz, mint például a 21. századi oktatás négy C-je: a kreativitás (creativity), a kommunikáció (communicaton), a kritikus gondolkodás (critial thinking) és az együttdolgozás (collaboration). A módszernek előnye még, hogy könnyen igazítható a tanulók egyéni sajátosságaihoz: érdeklődési körükhöz, előzetes ismereteikhez, kognitív és tanulási stílusához (Mihályi, 2013). Az animációs módszer a birng your own device megoldásokban is jól alkalmazható és ezzel a BYOD előnyei is kiaknázhatóak.

Az előadásban bemutatásra kerül az animáció-készítés oktatási alkalmazásáról szóló nemzetközi (dán, kanadai) kísérletek eredményeinek összefoglalása, továbbá betekintést adunk a Budapesti Corvinus Egyetem által jelenleg koordinált, az animáció, mint oktatási segédeszköz kapcsán végzett kutatás előzetes eredményeibe.

A CSENDES GENERÁCIÓ. EGYÜTT VAN DOLGUNK –

A FIATALOK TÁRSADALMI AKTIVITÁSA

(MŰHELYMUNKA)

Moderátor:      Galambos Rita

Demokratikus Ifjúságért Alapítvány

ELŐADÁSOK

Fiatalok változó preferenciákkal

Nemes Orsolya

prezentáció-dizájner, tréner

Fogyasztói szokásaink átalakulása

Berkovits Dalma

OuiShare, Collaborative Consumption

A „csendes” generációban rejlő lehetőségek

Takács Viktória

Demokratikus Ifjúságért Alapítvány

A hibák gyógyító ereje

Kiss László

SpeckoPed blog szerzője

BEMUTATKOZÁSOK

2013-ban három kutatás eredményei láttak napvilágot az ifjúságról (Ifjúság 2012– Kutatópont; Lelkes fogyasztók, el nem kötelezett demokraták - Political Capital; és a Racionálisan lázadó hallgatók - Aktív Fiatalok Magyarországért Kutatócsoport).

Ezt a csendes, a részvételtől inkább távolmaradó generációt mutatja be más-más szemszögből négy kiváló TEDXYouth@Budapest előadó.

Nemes Orsolya: Fiatalok változó preferenciákkal

Tudjuk, hogy a fiatalabb generációk másképp működnek, mint az idősebbek. Azt is tudjuk, hogy más környezetben nőttek föl, más igényeik vannak. De tudunk csak erről vagy figyelembe is vesszük? Az online technológiák teljesen átalakították a mai gyerekek, fiatalok tanulási- és információszerzési csatornáit. Orsi a saját bőrén tapasztalta meg, hogy a generációs különbségek nem érnek véget, mikor kilépünk az iskolapadból, hanem hatalmas gátat jelenthetnek akár a munkahelyi együttműködés során is. Előadásában arról beszél, hogy a tízen- és huszonévesek nem nehezen kezelhető "mai fiatalok," csupán más elvárásaik és preferenciáik vannak, és hogy a generációs különbségekből fakadó feszültségeket nem csak kezelni szükséges, hanem építeni is lehet rájuk.

Orsi prezentáció-dizájner és tréner. Tipikus Y-generációs pályát futott be: tanult Németországban, Budapesten és Finnországban. Egyetemi éveit azzal töltötte, hogy kiderítse, mit is kezdjen az életével. Diploma után az egyik vezető tanácsadó cégnél helyezkedett el, ahol a saját bőrén tapasztalta meg, hogy a generációs különbségek hatalmas gátat jelenthetnek a munkahelyi együttműködés során.

Berkovits Dalma: Fogyasztói szokásaink átalakulása

A megosztásra és hozzáférésre épülő gazdaság komoly fejlődésnek indult az elmúlt néhány év során. Mindezt köszönheti az online technológiák fejlődésének, a fenntarthatóság iránti egyre nagyobb társadalmi elkötelezettségnek és a gazdasági válság miatt létrejött spórolási igénynek. Mára már nem túlzás kijelenteni azt, hogy egy globális gazdasági és társadalmi trenddel nézünk szembe, ami megváltoztatja a hozzáállásunkat a fogyasztáshoz előtérbe helyezve a hozzáférést a tulajdon felett. Ezek a trendek az élet minden terén jelen vannak; legyen szó közlekedésről, turizmusról vagy pénzügyekről.

Dalma öt évig tartó párizsi és chilei kalandok után tért haza Magyarországra. Párizsban a HEC School of Managementen végzett – több évig tanácsadóként dolgozott a BeCitizen munkatársaként fenntarthatóság és környezettudatos vállalatirányítás területén. Két nemzetközi szervezet, az OuiShare és a MakeSense projektmenedzsereként jutott el Chilébe, ahol helyi sharing economy témájú startupokat és társadalmi vállalkozásokat mentorált. Jelenleg az OuiShare és a Collaborative Consumption magyarországi képviselője.

Takács Viktória: A „csendes” generációban rejlő lehetőségek

X, Y, Z - nem egy matematikai egyenlet elemei, hanem a fiatalok generációinak betűjelei a mai szóhasználatban. De vajon mi a helyzet az ábécé többi betűjével? A korábban érkezőkkel, a szülők, nagyszülők generációival? Lehet-e közünk egymáshoz? És ha igen, hogyan? Előadásában arról beszél, hogy ez a generáció nem is olyan csendes, csak észre kellene venni a benne rejlő lehetőségeket.

Viktória filozófiát és médiaelméletet hallgatott az ELTE-n, elsősorban az állampolgárság-téma megközelítései foglalkoztatják. 2006-ban kezdett önkénteskedni a Demokratikus Ifjúságért Alapítvány (DIA) csapatában. Évekig a szervezet disputa programjának a vezetője volt, jelenleg a DIA kommunikációs munkatársa, és többek közt azért dolgozik, hogy Magyarországon egyre több fiatal megismerje a demokratikus részvétel és párbeszéd gyakorlatát.

Kiss László: A hibák gyógyító ereje

László pontosan olyan volt, mint bármelyik diák az iskolában: azt gondolta, hogy az egy eleve elrendelt dolog, hogy vannak jó és rossz tanulók, ez a világ rendje. Pedig gyógypedagógusként és trénerként ma már tudja, hogy ez nem így van. Előadásában arról mesél, miért fontos magával a tanulással foglalkozni és hogyan lehet egy blogon keresztül motiválni a tanulásra a fiatalokat.

László útja a vegyészeten és a történelem szakon keresztül vezetett a gyógypedagógiához, majd a trénerséghez, jelenleg egy tanulásmódszertani blog, a SpeckoPed szerzője. A szakmájából eredően sokat foglalkozik a hibákkal, illetve olyan fiatalokkal és felnőttekkel, akik sokat hibáznak. Állandóan tanul, képezi magát, hisz a hibák gyógyító erejében, és az utóbbi időkben bonyolult tartalmak kreatív megjelenítése foglalkoztatja leginkább.

BIZTONSÁG A NETEN

Szekcióvezető:      Domonkos Katalin

ELTE PPK

ELŐADÁSOK

Elektronikus zaklatás – egy kutatás tükrében

Domonkos Katalin

ELTE PPK Neveléstudományi Doktori Iskola

Ujhelyi Adrienn

ELTE PPK Pszichológiai Intézet

Végzetes szavak! Cyberbullying, avagy az elektronikus zaklatás Beszámoló egy prevenciós kampányprojektről

Kiss Nóra, Prischetzky Botond

BCE Kommunikáció- és médiatudomány MA

A jobb internet közös ügyünk

Borsi Zsuzsanna

Safer Internet

Online gyermekvédelem – a Kék Vonal Lelkisegély Vonal tapasztalatai alapján

Senkár Éva

Kék Vonal Gyermekkrízis Alapítvány

Első lépések a gyűlöletbeszéd-mentes internet felé

Jósa Bálint

Szubjektív Értékek Alapítvány

ELEKTRONIKUS ZAKLATÁS –

EGY KUTATÁS TÜKRÉBEN

Domonkos Katalin *, Ujhelyi Adrienn **

* ELTE PPK Neveléstudományi Doktori Iskola

** ELTE PPK Pszichológiai Intézet

Az ELTE PPK Információs Társadalom Oktató- és Kutatócsoportja 2013-ban a Ribble-féle (Ribble, 2007; Ribble, 2011; Ollé, 2012) modellből kiindulva egy új digitális állampolgárság modellt hozott létre, mely területei a következők: (1) kommunikáció és eszközhasználat, (2) tevékenység és viselkedés, (3) értékteremtés és produktivitás (Ollé és mtsai, 2013.). A modell felépítésére jellemző, hogy szakítva a nemzedékelméletek életkor alapú meghatározottságával, az egyes kompetenciaterületek életkortól, társadalmi szereptől függetlenül érvényesnek tekinthetők és a hangsúly az egyén felelősségére, fejlesztésére-fejleszthetőségére és a tudatos tevékenységekre került. A második kompetenciaterület részterületei a digitális egészség, a digitális én-megjelenítés és a digitális együttélés. Ez utóbbi terület egyik eleme az elektronikus zaklatás (cyberbullying), jelen előadásunk témája is, melyet a szubjektív és objektív gyakoriságon túl, a nem, iskolatípus, életkor, tudatosság, felelősség és megbánás tekintetében vizsgáltuk. A digitális együttélés területének saját készítésű tanulói kérdőívében felhasznált kérdőív-itemek száma: háttérkérdőív 11 item, a részterület kérdőíve 79 item. A háttérkérdőívet és a második kompetenciaterület kérdőívének jeligék alapján való egyeztetése után az értékelhető nappali tagozatos tanulói kérdőív 408 volt. A kérdőívet kitöltő diákok 46,2%-a lány, és 53,8%-a fiú; 36,6%-a általános iskolai, 9,8%-a szakiskolai, 44%-a szakközépiskolai, 7,4%-a gimnáziumi tanuló, 2,2%-át pedig főiskolai és egyetemi hallgatók teszik ki. A válaszadók életkorának felhasználásával kialakított korcsoportok a következők: kora pubertáskor (10-14 év), késő pubertáskor (15-18 év) és fiatal felnőttkor (19-27 év).

Az eredmények alapján elmondható, hogy a diákok 40,5%-a áldozatként, 36,9%-uk elkövetőként érintett. Míg az elkövetővé válás tekintetében nem találtunk életkori különbséget, az áldozattá válás valószínűsége az életkor növekedésével csökken. A szerepek és a nem vizsgálatából kiderül, hogy mind az áldozat, mind az elkövető szerepben több fiú található, mely különbség számottevő. A gyakoriság és a megjelenési formák elemzéséből megtudható, hogy a leggyakoribb zaklatási forma a bántó üzenet küldése, a lángháború és a fénykép engedély nélküli megosztása. A legkevésbé jellemző típusa az áldozat szemszögéből a személyiséglopás és a személyes információ megosztása. A különböző formák vizsgálata során nemi különbséget nem találtunk.

VÉGZETES SZAVAK!

CYBERBULLYING, AVAGY AZ ELEKTRONIKUS ZAKLATÁS

Kiss Nóra, Prischetzky Botond

Budapesti Corvinus Egyetem Kommunikáció- és médiatudomány MA

A cyberbullying elektronikus felületeken megvalósuló szándékos tevékenység, melynek célja a bántalmazott megalázása, megszégyenítése és közösségből való kiközösítése. Az interneten lehetőség nyílik anonim módon kommunikálni, ezért legtöbbször a zaklató kiléte ismeretlen marad. A probléma az utóbbi években egyre nagyobb méreteket ölt a közösségi oldalak ”népszerűségének” köszönhetően. A jelenlegi kutatások kezdeti lépések, bár alapkövek a téma feltérképezésében. Szükség lenne arra, hogy minél több hozzáértő szakember vállaljon részt a komplex probléma megoldásában.

Úgy gondoltuk, hogy foglalkoznunk kell a cyberbullying jelenséggel és következményeivel, még akkor is, ha jelenleg nincs lehetőség jogi szabályozásra esetleg szankcionálásra. Egy morális értékeket sértő cselekedettel állunk szemben, ami lelki, de akár fizikai sérelmeket is okozhat a bántalmazott, szélsőségesebb esetekben a bántalmazó számára is.

A fő célunk a figyelem felhívás és a legveszélyeztetettebb korosztály megkeresése. Készítettünk egy figyelemfelkeltő videót, kérdőíves kutatást és egy prevenciós előadást is szerveztünk középiskolásoknak. Előadásunkban ismertetjük kutatásunk fő eredményeit és tapasztalatait a cyberbullying magyarországi helyzetével kapcsolatban.

Számos további célunk van a jövőben a projekt folytatására. Szeretnénk minél több iskolába eljutni és további előadásokat szervezni, nemcsak Budapesten, hanem vidéki nagyvárosokban is. A fiatalok mellett a tanárokat és a szülőket is szeretnénk tájékoztatni. Hosszú távú céljaink között szerepel az ő elérésük is. Munkánk csupán egy kezdeti fázisa annak, amit országos szinten is el szeretnénk érni az internetes zaklatás visszaszorításával kapcsolatban.

ONLINE GYERMEKVÉDELEM – A KÉK VONAL LELKISEGÉLY VONAL TAPASZTALATAI ALAPJÁN

Senkár Éva

Kék Vonal Gyermekkrízis Alapítvány

Előadásomban azt járom körbe, hogy a gyermekvédelem milyen új kihívásokkal néz szembe az egyre gyakoribb online visszaélések, bántalmazások, zaklatások kapcsán.

Az internetezés kockázatait tekintem át, különös tekintettel a bántalmazás egyre gyakoribb online megjelenési formájára, a cyberbullying-ra. Ennek a jelenségnek a jellemzőit, típusait és a beavatkozás, segítségnyújtás lehetőségeit esetpéldákon keresztül mutatom be a Kék Vonal Gyermekkrízis Alapítvány, segítő szolgáltatásainak tapasztalatai alapján.

Mivel az online és az offline között jelentős átfedés tapasztalható, ezért a két jelenséget egyidejűleg vizsgálom, vázolva a zaklatással kapcsolatosan elkülöníthető szerepeket: az áldozat, a bántalmazó és a kívülálló-szemlélő és segítő oldaláról megközelítve a bántalmazás motivációs hátterét, a lehetséges okokat és következményeket.

Bemutatom a Kék Vonal gyermekvédelmi tevékenységeit az Európai Unió Safer Internet Plus programjának keretében, melynek célja, hogy a gyermekek biztonságban és védelemben részesüljenek- az interneten is. A Kék Vonal 116 111 Lelkisegély-vonalát ingyenesen és anonim módon hívhatják gyerekek, fiatalok, akiknek az internetbiztonsággal kapcsolatban kérdésük van vagy valamilyen rossz élmény érte őket internethasználat során, bántalmazás, zaklatás vagy visszaélés áldozatává váltak.

Az előadásomban felvetem az oktatás, tudatosítás fontosságának és a prevenció lehetőségeinek kérdéskörét is, különösképpen azokra a módszerekre fókuszálva, amelyek a diákokat vonják be a problémakezelésbe.

ELSŐ LÉPÉSEK A GYŰLÖLETBESZÉD-MENTES INTERNET FELÉ  ̶ EURÓPAI JÓ GYAKORLATOK ÉS A HAZAI NOHATESPEECH MOZGALOM

Jósa Bálint

Szubjektív Értékek Alapítvány

Az internet elterjedtsége megteremti a lehetőségét annak, hogy különböző mértékben és módon ugyan, de jelen legyünk az online felületen. Használhatjuk többek között kommunikációra, kapcsolatok kialakítására, azok megtartására, tartalommegosztásra és önkifejezésre egyaránt. Az említett előnyei mellett azonban visszaélés és emberijog-sértés áldozatává is válhatunk az online közegben, többek között a gyűlöletbeszéd és az internetes zaklatás (cyberbullying) különböző formái miatt. A gyűlöletbeszéd nem új jelenség, de online megjelenése okot ad a cselekvésre.

Előadásom során elsőként áttekintését nyújtom a gyűlöletbeszéd nemzetközi, hazai és európai jogi alapjainak, az online gyűlöletközösségek és a radikalizálódás jegyeinek valamint internetes zaklatásnak. Kitérek az Európa Tanács No Hate Speech Mozgalom kampányára, történetére és gyakorlatára, mely a fiatalok bevonására és a közös irányításra épül, továbbá bemutatom Nemzeti Gyűlöletbeszéd ellenes Kampánybizottság eddigi tevékenységét. Példákon keresztül mutatom be a gyűlöletbeszéd felismerésének lehetőségeit valamint az ellene való fellépés eszközeit: az Antirasszista Világnap és akcióhetet és annak eredményeit, a fiatalok elérését és mozgósításuknak lehetőségét az internet segítségével, az oktatás lehetséges szerepét az online gyűlöletbeszéd visszaszorításában.

A KONFERENCIA RÉSZTVEVŐI

Név

E-mail cím

Ács Eszter

aalyahester@gmail.com

Acsai Ágnes

praline.bon@gmail.com

Ádám Klára

klara.adam.mailbox@gmail.com

Adoryán Emese

adoryanemese@avkk.hu

Andó Pál

pal.ando13@gmail.com

Andóné Horváth Erzsébet

andoerzsi@gmail.com

András Noémi

nomine1116@gmail.com

Árva Judit

arvajudit25@gmail.com

Bakonyi Anna

bakonyianna@gmail.com

Bálint Petra

petrabalint@gmail.com

Bánfiné Takács Tímea

b.takacs.timea@t-online.hu

Bánki Bea

banki.bea@unp.hu

Bárdos Zsuzsanna

bardos.zs.rmk@gmail.com

Barsy Anna

barsy.anna@gmail.com

Bartók Zsuzsánna

humanissime@gmail.com

Belle Krisztina

belle.kriszti@gmail.com

Bencze Beáta

benczebea@gmail.com

Bencsikné Mező Márta

bmezom@gmail.com

Benyó Dániel

daniel.benyo@edupress.hu

Bera Irén

bera.iren@gmail.com

Berde Ágnes

agnes.berde@eszak-alfold.hu

Betlehem Márta

betlehem_marta@citromail. hu

Billédiné Kertész Gabriella

kerigabi1@t-online.hu

Blahó Ágnes

blahoa@freemail.hu

Bohus Zoltán

bohus.z@invitel.hu

Bordi István

boi@tagdebr.sulinet.hu

Bordiné Török Mária

bordine@freemail.hu

Borján József

jborjan@gmail.com

Boros Katalin

boros.kati@freemail.hu

Bratinka Gábor

bratinka@gmail.com

Buda András

buda.andras@arts.unideb.hu

Bura Ibolya

ibibura@gmail.com

Buzás Zsuzsa

zsuzsabuzas@gmail.com

Cselényi Tünde

pettyeskata@gmail.com

Csikó Szilvia

holdviola21@gmail.com

Csobánka Zsuzsa

csobanka@gmail.com

Dancsó Tünde

dancso.tunde@gmail.com

Daru Anita

ntdaru@gmail.com

Dávid Mária

davidm@ektf.hu

Debreczeniné Nagypál Katalin

dnpkati@gmail.com

Dédesi-Tózsáné Pamlényi Csilla

dedesics@freemail.hu

Denke Valéria

ormansagszive@gmail.com

Dobayné Deák Éva

deakeva57@citromail.hu

Dombi Gábor

dombi.inforum@gmail.com

Domokos Katalin

domokosk@gmail.com

Domonkos Katalin

kati.domonkos@gmail.com

Dudok Andrea

andi.d@freemail.hu

Enyediné Gáspár Judit

gaspar.judit@freemail.hu

Erdei Gyula

igazgato.thokoly@gmail.com

Ernhoffer Anna

ernhoffer@gmail.com

Estefánné dr. Varga Magdolna

estefan@ektf.hu

Fáber Erzsébet

fabererzsi@freemail.hu

Fábián Attila

ig@petofi.hu

Faragó Judit

farago.inforum@gmail.com

Farkas Attila

attila.farkas@voroskereszt.hu

Fegyverneki Gergő

fe_gergo@mailbox.hu

Fenyvessyné Békei Gabriella

bekei.gabriella@gmail.com

Fischer Andrea

a.fischer@invitel.hu

Fodor Alice

fodor.alice@gmail.com

Forgács Sándorné

forgacsnekati@gmail.com

Forgó Sándor

forgos@ektf.hu

Gábor Dezső

gabordezso@egold.hu

Gábor Marina

gabor.marina@gmail.com

Gacsályiné Békési Margit

gacsalyine.bekesi.margit@telekom.hu

Gulácsi-Biczó Georgina

gulacsibg@gmail.com

Gulyás Ildikó

gulyasildi@yahoo.co.uk

Gyimesi Petra

petrus767@gmail.com

Györk Krisztina

isztark@gmail.com

Habók Lilla

habok.lilla@gmail.com

Hatvani Andrea

hatvani@ektf.hu

Hunya Márta

hunya.marta@ofi.hu

Hülber László

hulber.laszlo@gmail.com

Járó Katalin

jaro@mtapi.hu

Jenei Anna

anna.jenei2@gmail.com

Jósa Bálint

balint.josa@szubjektiv.org

Juhász Gergely

georgeoje@hotmail.com

Juhász Mónika

juha.moni@gmail.com

Kerékgyártó Éva

eva.kerekgyarto@t-online.hu

Kis-Boda Ferenc

kisfegya@freemail.hu

Kisvarga József

kisvarga@uni-corvinus.hu

Koltai Dóra

koltaidori@freemail.hu

Koreczné Kazinczi Ilona

ilona.korecz@gmail.com

Koren Balazs

kobak@elte.hu

Kóródiné Márkus Ildikó

k.markus_ildiko@c2.hu

Korondi Endre

korondi.endre@bgk.uni-obuda.hu

Kósa Éva

dr.kosaeva@gmail.com

Kovács Kinga

kovacseskinga@gmail.com

Kovácsné Káli Anikó

kalianiko@freemail.hu

Kölcsey Attila

valdar27@gmail.com

Kölcseyné Balázs Mária

kbm@t-online.hu

Kőrösné dr. Mikis Márta

korosmarta@gmail.com

Kriston Attila

attila.kriston1985@gmail.com

Kruzslicz Tamás

kruzslicztamas@gmail.com

Kun Zsuzsa

qnzsuzsa@gmail.com

Kuthy Dorottya

dori.kuthy @gmail.com

Kuthy Dorottya

dori.kuthy@gmail.com

Kuzma Márta

kuzma.marta@gmail.com

L. Ritók Nóra

l.ritoknora@gmail.com

Latyaák Tamás

latyak.tamas.g@gmail.com

Lencse Máté

mate@ped2.hu

Lener Károly

leinerk@freemail.hu

Lengyel Csabáné

lengyelhenriette@gmail.com

Lévai Dóra

levai.dora@ppk.elte.hu

Lippai Ildikó

lippai.ildi@gmail.com

Lóczi Éva

loczieva@gmail.com

Magyarné Fazekas Ágnes

magyarne.fazekas.agnes@abpk.szie.hu

Márku Anita

marku.anita@gmail.com

Mázsás István

mazsom@gmail.com

Miklovicz Katalin

miklovicz.katalin@gmail.com

Miklya Attila

Feanortasartir@gmail.com

Minich Eszter

eszter.minich@gmail.com

Mintál Borbála

mintalbori@gmail.com

Molnár Cecília Sarolta

molnarcili@gmail.com

Molnár József

jozsef.molnar@kim.gov.hu

Molnár Szilárd

szilard.molnar@nhit.hu

Nádasi Ildikó

nadasi.bocs@gmail.com

Nagy Eleonóra

szulaknora@gmail.com

Nagy Gabriella

almanac@freemail.hu

Nagy Gergő

nagygergomail@gmail.com

Nagy Ildikó Mária

kisnagyildi@gmail.com

Nagy Krisztina

nagy.krisztina@televele.hu

Ollé János

olle.janos@ppk.elte.hu

Orosz Adrienn

oroszadrienn1@gmail.com

Oszkó Beatrix

oszko.beatrix@nytud.mta.hu

Ottucsák Melinda A.

melinda.ottucsak@gmail.com

Papp Ilona

pappica0@gmail.com

Papp-Danka Adrienn

danka.adrienn@gmail.com

Péntek Balázs

pentek.balazs@zoltech.hu

Péter András

andreas.ede@gmail.com

Péterné Czakó Edit

czako.edit@innocenter.hu

Petrusz Andrea

petruszandi@yahoo.com

Pfister Éva

eva.pfister@uni-corvinus.hu

Piskolcziné Baracsi Enikő

eniko.baracsi@eszak-alfold.hu

Planicska Szilvia

planicska@freemail.hu

Rajk Ágnes

ameri@freemail.hu

Ruzsinné Tilesch Judit

ruzsinne@gmail.com

Sepsi Veronika

vsepsi@gmail.com

Siposné Répás Ildikó

siposne4@freemail.hu

Solymosi Katalin

solymosi.kati.ppk@gmail.com

Sölétormos Éva

soleteva74@gmail.com

Sümeg Andrea

andkauj@freemail.hu

Szabó Ágnes

agnes-szabo@caesar.elte.hu

Szabó Krisztina

krisztajo@gmail.com

Szabó Mária

egetop@freemail.hu

Szabóné Kósdy Ilona

kosdy.i@gmail.com

Szabó-Varga Melinda

melinda.varga@europalyazat.hu

Szalacsi Alexandra

alexandra.szalacsi@gmail.com

Szatmári Elemér

info@hallosziv.hu

Szeghy Réka

szeghyreka@gmail.com

Szivák Judit

szivak.judit@gmaiol.com

Szőcs Livia

vszocs.livia@gmail.com

Szuchacsevné Simon Mária

simonm2@t-online.hu

Szűcs Ferenc

fszucs@bkf.hu

Szűcs Rózsa

rozsa.szucs@upcmail.hu

Tar Zsuzsa

tar.zsuzsa@oh.gov.hu

Tarné Éder Marianna

tarne.eder.marianna@gmail.com

Taskó Tünde

taskot@ektf.hu

Terjéki Bettina

terjeki.bettina@gmail.hu

Timár Borbála

borbalka@hotmail.com

Tokaji Ildikó

tokajii07@gmail.com

Tóth Éva

evatoth84@yahoo.com

Tóth Katalin

ttkata@gmail.com

Tóth László

bukarest6@gmail.com

Tóth Zoltán

toth.zoltan@mobiloktatas.hu

Tóthné Eszes Éva

eszesevi@freemail.hu

Totyik Tamás

totyik@freemail.hu

Török Ildikó

toeroeki8@gmail.com

Tusorné Fekete Éva

tusoreva@gmail.com

Ujhelyiné Szeverényi Irma

szevirma@gmail.com

Vajda Éva

vajdae62@gmail.com

Váradi Jánosné

vvalika6@freemail.hu

Varga Hedda

hedda.varga@gmail.com

Varga Zsolt

varga.zsolt10@chello.hu

Vasas Natália

natalia.vasas@gmail.com

Vigh Tiborné

vightiborne@gmail.com

Vízi Edit

vizi.edit@freemail.hu

Vladár Zoltán

zoli.vladar@gmail.com

Wagnerné Éry Júlia

wery.julia@gmail.com

ÖSSZEFOGLALÓK SZÁMOZÁSA A KONFERENCIÁN

PLENÁRIS ELŐADÁSOK

1. Prazsák Gergő: Az új tudás szociológiája

2. Pléh Csaba: Megváltoztatják-e kapcsolatainkat a kütyük?

3. L. Ritók Nóra: XXI. századi szegénység (a digitális technológiák és a szegénység viszonya)

ELŐADÁSOK

4. L. Ritók Nóra: Tehetség-prezi (egy innovatív fejlesztő projekt HHH gyerekeknek)

5. Lencse Máté: Online tanulásszervezés és társadalmi szerepvállalás

6. Bordiné Török Mária: Alapkészségek megerősítése digitális tananyagokkal

7. Bálint Petra, Révész Tamás: Szegregátumtól a wififaluig

8. Ságvári Bence: Mindennapi élet az eszközök világában.

Kockák, kapcsolatfüggők és a többiek

9. Kósa Éva: Közösségi háló: újfajta kapcsolati tőke?

10. Antalóczy Tímea, Pörczi Zsuzsanna: Connected – a folytonos jelenlét természete

11. Székely Levente: Beavatottak és kívülállók – élet a digitális világban

12. Hunya Márta: Hogy is áll a közoktatás? IKT-használat nemzetközi összehasonlításban, ESSIE 2013

13. Taskó Tünde Anna, Hatvani Andrea, Dorner László: Az IKT használat sajátosságai általános és középiskolás tanulók körében

14. Papp-Danka Adrienn: Tanulási sajátosságok a digitális kompetenciák tükrében

15. Dávid Mária, Estefánné Varga Magdolna, Soltész Péter: Az infokommunikációs eszközök használati gyakoriságának hatása a tanulói képességekre

16. Nagy Ildikó Mária: Netgeneráció az óvodában

17. Futó Judit: A számítógép használat hátrányainak elkerülése és lehetőségeinek kihasználása óvodáskorban

18. Aczél Petra: Újmédia-tudatosság: akinek nem inge, vegye magára

19. Bokor Tamás: Fiatal technokraták szövedéke. A digitális bennszülöttek politikai és közéleti részvétele körüli hitek és tények az újmédia-tudatosság tükrében: aktivitás, passzivitás, problémák

20. Juhász Gergely: Az online csoportok is működhetnek jól! Mely feladatok végezhetők sikeresen az interneten keresztül, és melyeket kerüljük?

21. Kovács Kata: Az információs és kommunikációs technológiai eszközök oktatási alkalmazásának lehetőségei a médiaműveltség és az információs műveltség szempontjából

22. Fegyverneki Gergő: Digitális alapú motiváció –

jó gyakorlatok magyarórára

23. Vajda Éva: XIX. századi költők a Facebookon

24. Fromann Richárd: Gamification – betekintés a netgeneráció-kompatibilis, játékos motivációk világába

25. Mihályi Krisztina: Az animáció-készítés mint a tanulási motiváció egyik eszköze

26. Nemes Orsolya: Fiatalok változó preferenciákkal

27. Berkovits Dalma: Fogyasztói szokásaink átalakulása

28. Takács Viktória: A „csendes” generációban rejlő lehetőségek

29. Kiss László: A hibák gyógyító ereje

30. Domonkos Katalin, Ujhelyi Adrienn: Elektronikus zaklatás –

egy kutatás tükrében

31. Kiss Nóra, Prischetzky Botond: Végzetes szavak! Cyberbullying, avagy az elektronikus zaklatás Beszámoló egy prevenciós kampányprojektről

32. Senkár Éva: Online gyermekvédelem – a Kék Vonal Lelkisegély Vonal tapasztalatai alapján

33. Jósa Bálint: Első lépések a gyűlöletbeszéd-mentes internet felé

Megjegyzések

[←1]

Ezt a vizsgálatot - a korábbiakhoz hasonlóan - a Nemzetközi Gyermekmentő Szolgálat Magyar Egyesülete és a Nemzeti Média és Hírközlési Hatóság támogatta.

Table of Contents

A KONFERENCIA PROGRAMJA

Az új tudás szociológiája

Megváltoztatják-e kapcsolatainkat a kütyük?

XXI. századi szegénység (a digitális technológiák és a szegénység viszonya)

Halmozottan hátrányos helyzetű gyerekek a digitális világban –Csapdák és lehetőségek

Tehetség-prezi (egy innovatív fejlesztő projekt HHH gyerekeknek)

Online tanulásszervezés és társadalmi szerepvállalás

Alapkészségek megerősítése digitális tananyaggal

Szegregátumtól a wififalui

Médiapolisz lakói

Mindennapi élet az eszközök világában: Kockák, kapcsolatfüggőkés a többiek

Közösségi háló: újfajta kapcsolati tőke?

Connected - a virtuális jelenlét természete

Beavatottak és kívülállók – élet a digitális világban

IKT használat a XXI. század küszöbén

Hogy is áll a közoktatás? IKT-használat nemzetközi összehasonlításban, ESSIE 2013

Az IKT használat sajátosságai általános és középiskolás tanulók körében

Tanulási sajátosságok a digitális kompetenciák tükrében

Az infokommunikációs eszközök használati gyakoriságának hatásaa tanulói képességekre

Netgeneráció az óvodában (Kerekasztal-beszélgetés)

Netgeneráció az óvodában

A számítógép használat hátrányainak elkerülése és lehetőségeinek kihasználása óvodáskorban

A médiatudatosság főbb tényei és tévhitei a média- éskommunikációelmélet szemszögéből

Újmédia-tudatosság: akinek nem inge, vegye magára

Fiatal technokraták szövedéke

Az online csoportok is működhetnek jól! Mely feladatok végezhetők sikeresen az interneten keresztül, és melyeket kerüljük?

Az információs és kommunikációs technológiai eszközök oktatási alkalmazásának lehetőségei a médiaműveltség és azinformációs műveltség szempontjából

A digitális eszközök motiváló hatása a netgeneráció tagjaira – Jó gyakorlatok

Digitális alapú motiváció - jó gyakorlatok a magyarórára

XIX. századi költők a Facebookon

Gamification – betekintés a netgeneráció-kompatibilis,játékos motivációk világába

Az animáció-készítés, mint a tanulási motiváció egyik eszköze

A csendes generáció. Együtt van dolgunk – A fiatalok társadalmi aktivitása (műhelymunka)

Biztonság a neten

Elektronikus zaklatás – egy kutatás tükrében

Végzetes szavak! Cyberbullying, avagy az elektronikus zaklatás

Online gyermekvédelem – a Kék Vonal Lelkisegély Vonal tapasztalatai alapján

Első lépések a gyűlöletbeszéd-mentes internet felé ̶ Európai jó gyakorlatok és a hazai Nohatespeech Mozgalom